Справа № 490/7196/24
н\п 2/490/194/2026

Центральний районний суд м. Миколаєва

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

22 травня 2026 року      м. Миколаїв
Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:
головуючого судді Шолох Л.М.,
при секретарі Шведюк Д.О.,
за відсутності сторін,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Миколаєві справу позовом ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про визнання права власності в порядку спадкування, 
В С Т А Н О В И В :
У серпні 2024 року позивач звернувся до Центрального районного суду м. Миколаєва з означеним позовом до Миколаївської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у якому просив ухвалити рішення, яким визнати за нею ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що складається з: житлового будинку (літ.Б) житловою площею 29,3 кв.м., загальною площею 44,6 кв.м., душу (літ. Д-11) площею 2,4 кв.м., огорож №4,18 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_9 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 19.08.2024 року справу прийнято до свого провадження суддею Шолох Л.Т. та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. Одночасно з цим витребувано у КП «ММБТІ» інформацію про те хто є власниками житлового будинку АДРЕСА_1 із зазначенням часток (за наявності). Та у Першої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області копію спадкової справи №154/2014, заведеної після смерті ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 21.03.2025 року витребувано у Першої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області належним чином завірену копію спадкової справи ОСОБА_10 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 25.06.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
У судове засідання сторони не з`явилися з невідомих суду причин. Від позивача ОСОБА_1 та її представника до суду надійшли заяви, у яких вони просять провести розгляд справи за без їх присутності та задовольнити її вимоги. 
Відповідачем ОСОБА_2 до суду подано заяву, в якій відповідач просить провести розгляд справи за його відсутності повідомляючи, що позов підтримує та просить його задовольнити. Миколаївською міською радою також до суду подано заяву, у якій представник просить розглядати справу за його відсутності, рішення по справі прийняти за наявними матеріалами справи та у відповідності до вимог діючого законодавства. Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11  станом на час розгляду справи правом на подання відзиву на позовну заяву не скористались. 
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, які не з`явилися.
Дослідивши матеріали справи судом встановлено таке.
ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками зазначені: батько – ОСОБА_10 , мати - ОСОБА_9 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 ).
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 з 18.06.1992 року, про що свідчить запис в паспорті громадянина України (а.с.9).
Відповідач ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , його батьками зазначені: батько – ОСОБА_12 , мати - ОСОБА_13 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 ).
Мати позивача ОСОБА_9 - ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 .
У свідоцтві про право на спадщину за законом №154/2014 (серія НВО 086450) від 26.01.2017 року зазначено, що спадкоємцями майна ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є: її чоловік – ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , її син – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та її донька - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Відповідно до зазначеного свідоцтва про право на спадщину за законом - ОСОБА_1 отримала у спадщину 1/3 частку від спадкового майна, яке складається з земельної ділянки площею 8,6285 га кадастровий номер №4823382600:02:000:0108.
Відповідно до наданої КП «ММБТІ» 05.07.2024 року за №1369 інформації – ОСОБА_9 на праві приватної спільної власності належало 9/100 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_4 .
Також КП «ММБТІ» на виконання ухвали Центрального районного суду м. Миколаєва від 19.08.2024 року надано інформацію, в якій зазначено, що станом на 28.12.2012 року, право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано за: ОСОБА_9 – 9/100 ч.; ОСОБА_5 – 15/100 ч. (рішенням Миколаївської міської ради №636 від 26.06.2013 року – надано нову адресу: АДРЕСА_3 ); ОСОБА_7 – 8/100 ч. (довідка департаменту архітектури та містобудування Миколаївської міської ради №15-1964 від 02.10.2019 року – надано нову адресу: АДРЕСА_4 ); ОСОБА_6 – 7/100 ч. (рішенням Миколаївської міської ради №620 від 13.07.2018 року – надано нову адресу: АДРЕСА_5 ); ОСОБА_11 – 20/100 ч. (рішенням Миколаївської міської ради №1400 від 27.12.2019 року - вилучено в окрему адресу: АДРЕСА_6 ); ОСОБА_4 – 41/100 ч. (рішенням Миколаївської міської ради №895 від 27.04.2007 року – надано нову адресу: АДРЕСА_7 ).
Що також підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно №932527513 від 27.08.2024 року.
Після смерті ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , із заявами про прийняття спадщини після смерті останньої до Першої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області звернулись: її чоловік ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , син ОСОБА_2 , та донька ОСОБА_1 на підставі чого була заведена спадкова справа №154/2014.
Батько позивача ОСОБА_10 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 . За заявою ОСОБА_1 (позивач) заведено спадкову справу № 175/2025 після смерті ОСОБА_10 . Інших спадкоємців які б звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_10 матеріали спадкової справи не містять. 
В постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.04.2024 року №400/02-31 (видачі свідоцтва про право власності у порядку спадкування після смерті ОСОБА_9 ) державним нотаріусом Першої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області зазначено, що співвласники житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 : ОСОБА_14 20/100 частин, ОСОБА_4 41/100 частин, ОСОБА_15 7/100 частин, ОСОБА_7 8/100 частин, ОСОБА_5 15/100 частин на підставі відповідних рішень виконкому Миколаївської міської ради (крім спадкодавця ОСОБА_9 ) виділили належні їм частки в окремі адреси. 
Внаслідок цього виділення змінилась частка співвласника ОСОБА_9 , яка залишилась за адресою: АДРЕСА_1 . 
У цій постанові державним нотаріусом також зазначено, що ОСОБА_9 фактично належить цілий житловий будинок, а не 9/100 часток домоволодіння. Але ОСОБА_9 не одержала документи, що посвідчують її права власності на цілий житловий будинок, що утворився після виділення всіх інших співвласників в окремі адреси.
За такого ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері ОСОБА_9 на житловий будинок по АДРЕСА_1 .
Вирішуючи питання про обґрунтованість позовних вимог суд зазначає таке.
Відповідно до частини першої статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Стаття 1217 Цивільного кодексу України вказує на те, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. 
Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (стаття 1258 Цивільного кодексу України).
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. 
Згідно із частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України).
З наявних у справі доказів слідує, що позивач як особа, яка на час відкриття спадщини не проживала постійно із спадкодавцем, є спадкоємцем першої черги. З матеріалів спадкової справи слідує, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 є єдиними спадкоємцями, які звернулись до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини (спадкоємець ОСОБА_10 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 ).
Вирішуючи питання щодо розміру частки ОСОБА_9 на момент її смерті, суд виходить із такого.
Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
В Державному реєстрі речових прав мається інформація, відповідно до якої розмір частки ОСОБА_9 у праві власності на спірне домоволодіння становить 9/100 на підставі права власності, яке видано Виконавчим комітетом Миколаївської міської ради ЯЯЯ975384 від 30.06.2006 року . 
Однак, із наданої КП «ММБТІ» інформації слідує, що співвласники житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 : ОСОБА_14 20/100 частин, ОСОБА_4 41/100 частин, ОСОБА_15 7/100 частин, ОСОБА_7 8/100 частин, ОСОБА_5 15/100 частин, на підставі відповідних рішень виконкому Миколаївської міської ради (крім спадкодавця ОСОБА_9 ) виділили належні їм частки в окремі адреси. У зв`язку цим змінилась і частка співвласника ОСОБА_9 , яка залишилась за адресою: АДРЕСА_1 . 
Державним нотаріусом винесено постанову, у якій зазначено, що після виділення всіх інших співвласників в окремі адреси ОСОБА_9 фактично належить цілий житловий будинок, а не 9/100 часток домоволодіння, але у зв`язку з тим, що ОСОБА_9 за життя не одержала документи, що посвідчують її права власності на цілий житловий будинок, що утворився після виділення всіх інших співвласників в окремі адреси позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_9 на житловий будинок, що розташований по АДРЕСА_1 .
Відповідно до частини першої статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).
Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до частини першої та другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
З аналізу наведеного слідує, що спадкуванню підлягає майно померлого, наявне на час відкриття спадщини, тобто на момент його смерті.
З наявних у справі доказів слідує, що на момент смерті матері позивача ОСОБА_9 , померла була власником 9/100 частин у праві власності на домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , про що зазначено і нотаріусом у постанові про відмову у видачі свідоцтва про право власності. Відтак саме це майно може бути успадковано позивачем після смерті її матері. Питання щодо зміни розміру часток у зв`язку із виділом часток у праві власності інших співвласників спірного домоволодіння судом не вирішується.
Судом встановлено, що для отримання спадщини після смерті ОСОБА_9 до нотаріуса звернулося два спадкоємця позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 (спадкоємець ОСОБА_10 помер, а і з заявою про прийняття спадщини після його смерті до нотаріуса звернулася позивач ОСОБА_1 ), тому 9/100 частин має бути успадковано двома спадкоємцями у рівних частинах, тобто по 9/200 частин у праві власності на спірне домоволодіння кожним.
При цьому суд не вирішує питання щодо визначення з чого складається означена частина домоволодіння позивача, як про це просить ОСОБА_1 (житловий будинок (літ. Б), житловою площею 29,3 кв.м., загальною площею 44,6 кв.м., душу (літ Д-11) площею 2,4 кв.м., огорожі №№ 4, 18), оскільки це виходить за межі позовних вимог про визнання права власності у порядку спадкування, а вимог про виділ частки внатурі позивачем не заявлено.
Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення та визнання за позивачем права власності у порядку спадкування за законом після смерті її матері ОСОБА_1 на 9/100 частин у праві власності на домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 із господарськими будівлями та спорудами.
Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір сплачено під час подачі позову до суду.
Керуючись статтями 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд –
У Х В А Л И В:

Позов задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 9/200 частин домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами у порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 . 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Миколаївського апеляційного суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя           Л.М. Шолох