КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 червня 2026 року м. Київ № 320/17017/24
Київський окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Перепелиця А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ТИСЯЧА І ОДНА ДРІБНИЧКА» до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, визнання протиправною та скасування картки відмови у митному оформленні (випуску) товарів,
В С Т А Н О В И В:
До Київського окружного адміністративного суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «ТИСЯЧА І ОДНА ДРІБНИЧКА» (далі – позивач / ТОВ «ТИСЯЧА І ОДНА ДРІБНИЧКА») з позовом до Київської митниці (далі – відповідач) про визнання протиправними та скасування рішень, визнання протиправною та скасування картки відмови у митному оформленні (випуску) товарів, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару від 20.10.2023 №KT-UA100000-0343-2023;
- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості від 30.10.2023 №UA100230/2023/610162/1;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів №UA100230/2023/000842.
В обґрунтування позивних вимог позивачем вказаного про протиправність рішення митного органу про зміну коду товару з УКТ ЗЕД 3917400090 на 7412200000, оскільки таке рішення ґрунтується на висновку СЛЕД Держмитслужби, який не містить висновку щодо класифікації товару та необхідних даних про склад і масову частку металів, зокрема, домінування міді, що є обов`язковим для віднесення товару до коду 7412200000. Окрім того, позивач вважає, що зазначений висновок не відповідає вимогам законодавства і не може бути належним доказом.
Разом з тим, позивачем заувжаено, що при митному оформленні товару за митною декларацією, який ввозився на митну територію України, ним було визначено його митну вартість за основним методом – за ціною договору (контракту), а на підтвердження заявленої митної вартості оцінюваного товару надано митному органу документи, які відповідають переліку, визначеному в частині другій статті 53 Митного кодексу України (далі – МК України), підтверджують митну вартість товару та містять об`єктивні відомості про складові митної вартості товару, подані документи не містять розбіжностей. Стверджує, що митний орган зазначених документів не врахував, у зв`язку з чим дійшов необґрунтованих висновків про наявність підстав для коригування митної вартості із застосуванням другорядного (резервного) методу. Відповідачем, на переконання позивача, неправомірно було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів, яким скориговано заявлену позивачем митну вартість товару в митній декларації, незважаючи на подані позивачем необхідні документи, які давали змогу митному органу визначити митну вартість товару за ціною, заявленою декларантом. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Відповідач у поданому до суду відзиві на позовну заяву заперечив проти позовних вимог, вказавши, що з метою перевірки правильності класифікації товару за УКТ ЗЕД, проведено митний огляд, здійснено фотографування вантажу, відібрано зразки товару та направлено запит до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (СЛЕД Держмитслужби) для проведення експертних досліджень по товару №3. Після отриманого висновку СЛЕД від 09.10.2023 №142000-3104-0391 направлено запит до профільного підрозділу, з метою класифікації товару. Відповідно до висновку СЛЕД ДМСУ від 09.10.2023 №142000-3104-0391 фітинги є багатокомпонентними товарами, які складаються з різних матеріалів, а саме: металеві складові, полімерні деталі та ущільнюючі кільця. В таблицях №2 та №3 зазначено відсотковий вміст складових, відповідно до якого в задекларованих виробах переважають складові з латуні (більше 50%). Таким чином, на думку відповідача, враховуючи результати експертних досліджень, митним органом було правомірно прийнято рішення про визначення коду товару від 20.10.2023 23UA10000000343-КТ, яким змінено заявлений код товару з 3917400090 (ставка мита 6,5%) на 7412200000 (ставка мита 0%) згідно УКТЗЕД.
Окрім того, відповідачем зазначено, що при прийнятті оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару було встановлено, що подані декларантом основні та додаткові документи не містили належних, об`єктивних та достовірних відомостей про числові складові заявленої митної вартості, тому підтвердити заявлену митну вартість неможливо відповідно до частини другої статті 58 Митного кодексу України
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке. 
Як вбачається з матеріалів справи, між ALLTAG UND GERATETECHNIK GMBH (Продавець) та ТОВ «ТИСЯЧА І ОДНА ДРІБНИЧКА» (покупець) 18.07.2023 було укладено договір поставки №AUG-24T/180723 (далі – Договір №AUG-24T/180723). 
Згідно п. 2.3. Договору №AUG-24T/180723 опис товару, його загальна кількість, строки, ціна і умови поставки визначаються Сторонами у відповідних Специфікаціях, які є невід`ємними частинами цього Договору. 
Відповідно до п. 3.1. Договору №AUG-24T/180723 погоджені обсяги та асортимент Товару вказуються у Специфікації, яка є невід`ємною частиною цього Договору.
Згідно п. 4.1. Договору №AUG-24T/180723 умови та строки поставки вказуються у Специфікації, яка є невід`ємною частиною цього Договору. 
Відповідно до п. 4.2. Договору №AUG-24T/180723 якщо інше не передбачено Специфікацією, Продавець надає Покупцю наступну супровідну документацію на кожну відвантажену партію товару: 
- повний комплект перевізних документів (коносаментів, CMR тощо відповідно до умов поставки); 
- оригінал інвойсу на відповідну партію товару; 
- пакувальний лист.
Так, 27.07.2023 Сторони підписали специфікацію №34093, в якій погодили умови поставки товарів – DPU ZHYTOMYR (відповідно до Інкотермс 2020) та ціну, що розрахована на умовах DPU ZHYTOMYR (відповідно до Інкотермс 2020). 
Продавцем 27.07.2023 було виставлено інвойс №98/07/2023, в якому визначено повний перелік товарів по вказаній поставці, ціну одиниці, повну вартість 50 441,17 дол. США, умови поставки DPU ZHYTOMYR.
Позивачем 21.09.2023 (в особі декларанта - ТОВ «Технологічна експедиція») до митного оформлення за митною декларацією №23UA10023019772U0 було заявлено товар №1 - №4, загальною вартістю 50 441,17 доларів США (графа 22).
У графі 31 МД (ІМ ДЕ) №23UA10023019772U0 позивачем визначено товар для митного оформлення, зокрема, товар №3: Фітинги із пластмаси: Муфта американка з поліпропілену 20х1/2 – 1320 шт; Муфта американка з поліпропілену 25х3/4 – 1560 шт; Муфта американка з поліпропілену 32х1 - 590 шт; Муфта американка з поліпропілену 40х1 1/4 – 315 шт; Втулка з поліпропілену – 1400 шт; Комлект фланцевого з`єднання 50 – 72 наб; Комлект фланцевого з`єднання 63 – 210 наб; Комлект фланцевого з`єднання 90 – 36 наб; Комлект фланцевого з`єднання 110- 24 наб; Заглушка з поліпропілену 20 – 3600 шт; Заглушка з поліпропілену 25 – 1800 шт; Заглушка з поліпропілену 20х1/2 - 1800 шт; Хрестовина з поліпропілену 32х32х32х32 - 80шт; Муфта з поліпроплену 20х20 - 14400шт; Муфта з поліпроплену 25 х25 – 20000 шт; Муфта з поліпроплену 32х32 – 4050 шт; Муфта з поліпроплену 40х40 - 450шт; Муфта з поліпроплену 50х50 - 400шт; Муфта з поліпроплену 63х63 – 252 шт; Муфта перехідна з поліпропілену 25х20 – 2400 шт; Муфта перехідна з поліпропілену 32х25 – 1250 шт; Муфта перехідна з поліпропілену 40х32 – 560 шт; Муфта перехідна з поліпропілену 50х25 – 100 шт; Муфта з поліпропілену 20х1/2 – 960 шт; Муфта з поліпропілену 25х1/2 – 540 шт; Муфта з поліпропілену 25х3/4 – 480 шт; Муфта з поліпропілену 32х3/4 – 300 шт; Муфта з поліпропілену 32х1 – 384 шт; Муфта з поліпропілену 40х1 1/4 – 105 шт; Муфта з поліпропілену 50х1 1/2 – 120 шт; Муфта з поліпропілену 63х2 – 100 шт; Муфта з поліпропілену 75х2 1/2 – 24 шт; Обвід з поліпропілену, діаметр 20 – 3480 шт; Обвід з поліпропілену, діаметр 25 – 1050 шт; Обвід з поліпропілену, діаметр 32 – 120 шт; Трійник з поліпропілену 20 – 12000 шт; Трійник з поліпропілену 32 – 5160 шт; Трійник з поліпропілену 40 – 240 шт; Трійник з поліпропілену 25х20х25 – 6900 шт; Трійник з поліпропілену 32х20х32 – 2160 шт; Трійник з поліпропілену 32х25х32 - 1680 шт; Трійник з поліпропілену 40х20х40 - 270 шт; Трійник з поліпропілену 40х25х40 – 1080 шт; Трійник з поліпропілену 40х32х40 – 150 шт; Трійник з поліпропілену 50х20х50 – 180 шт; Трійник з поліпропілену 50х25х50 - 240шт; Трійник з поліпропілену 50х32х50 – 135 шт; Трійник з поліпропілену 50х40х50 – 45 шт; Трійник з поліпропілену 63х20х63 – 96 шт; Трійник з поліпропілену 63х32х63 – 96 шт; Трійник з поліпропілену 75х25х75 – 24 шт; Трійник з поліпропілену 20х1/2 - 1060 шт; Трійник з поліпропілену 32х1/2 – 780 шт; Трійник з поліпропілену 25х1/2 – 100 шт; Кут з поліпропілену 20 – 1200 шт; Кут з поліпропілену 25 – 1300 шт; Кут з поліпропілену 25х20 – 600 шт; Кут з поліпропілену 20х1/2 – 9320 шт; Кут з поліпропілену 25х1/2 – 380 шт; Кут з поліпропілену 25х3/4 – 760 шт; Кут з поліпропілену 32х1 – 320 шт. Виробник - QINGDAO BLUE OCEAN NEW HIGH TECHNOLOGY CO.,LTD. Країна виробництва – CN. Торговельна марка - Blue Ocean.
Вищеперелічений товар №3 позивач визначив за кодом 3917400090 (графа 33), а митну вартість - по першому (основному) методу (за ціною інвойсу по договору) – 9452,54 дол. США (графи 42 і 43).
До МД №23UA10023019772U0 були додані такі документи (графа 44):
- пакувальний лист №98/07/2023 від 27.07.2023; 
- інвойс №98/07/2023 від 27.07.2023; 
- ЦМР №34093 від 15.09.2023;
- декларація про походження товару - інвойс №98/07/2023 від 27.07.2023; 
- Договір №AUG-24T/180723 від 18.07.2023; 
- специфікація №34093 від 27.07.2023; 
- Договір про надання послуг митного брокера №ТЕ 01122022 від 01.12.2022; 
- прайс – лист від 26.07.2023
21.09.2023 митним органом було проведено огляд товару №3 митної декларації від 21.09.2023 №23UA100230019772U0, що підтверджується актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу.
22.09.2023 митним органом було взято проби (зразки) товарів №3 митної декларації від 21.09.2023 №23UA100230019772U0 (фітинги із пластмаси: муфта американка з поліпропілену, муфта з поліпропілену, трійник з поліпропілену, кут з поліпропілену) та складено акт від 22.09.2023 №23UA100230019772U0. 
23.09.2023 позивачу (в особі декларанта - ТОВ «Технологічна експедиція») після взяття проб (зразків) товару було оформлено МД (ІМ ТН) №23UA10023019963U9 та заявлено товар №1 - №5 загальною вартістю 50 441,17 дол США.
Позивач частину товару № 3 (по якому митним органом були відібрані зразки) задекларував у графі 31 МД (ІМ ДЕ) №23UA10023019963U9 – товар №3 - Фітинги із мідних сплавів, код 3917400090 (графа 33), а митну вартість - по першому (основному) методу (за ціною інвойсу по договору) – 4152,06 дол. США (графи 42 і 43).
Іншу частину товару №3 (по якому не було відібрано зразків митним органом) позивач задекларував у графі 31 МД (ІМ ДЕ) №23UA10023019963U9 – товар №4 з митною вартістю – 5300,48 дол США.
Загальна вартість товарів №3 та №4 за №23UA10023019963U9 становить 9452,54 дол США, що відповідає графі 42 МД №23UA10023019772U0.
Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень за результатами дослідження об`єкту: товару №3, заявленого у графі 31 МД №23UA10023019772U0 (муфта американка з поліпропілену, муфта з поліпропілену, трійник з поліпропілену, кут з поліпропілену) склала висновок від 09.10.2023 №142000-3104-0391.
Відповідачем було прийнято рішення про визначення коду товару від 20.10.2023 №KTUA100000-0343-2023, яким змінено код частини товару №3 (муфта американка з поліпропілену, муфта з поліпропілену, трійник з поліпропілену, кут з поліпропілену) митної декларації №23UA10023019772U0 від 21.09.2023 з коду 3917400090 на код 7412200000 (фітинг-муфта типу «американка», муфта з внутрішньою різьбою, муфта з зовнішньою різьбою, трійник з поліпропілену з внутрішньою різьбою, кут сантехнічний з поліпропілену з зовнішньою різьбою, кут сантехнічний з поліпропілену з внутрішньою різьбою).
Враховуючи рішення про визначення коду товару від 20.10.2023 №KT-UA100000- 0343-2023, позивачем було подано до митного оформлення МД (ІМ ДТ) №23UA100230022290U0 та заявлено товар №1 - №6 загальною вартістю 50 441,17 дол США (ДТ - додаткова декларація до тимчасової декларації). 
У графі 31 МД (ІМ ДТ) №23UA100230022290U0 позивач визначив товар для митного оформлення, зокрема, товар №4: Фітинги з мідних сплавів: 
фітинг – муфта типу «американка» 20х1/2, яка складається з полімерної циліндричної деталі виготовленої з поліпропілену, металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) з нікелевим покриттям, металевої гайки виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) з нікелевим покриттям, ущільнюючого кільця виготовленого з полідиметилсилоксану (силікону), склад (полімерна деталь – 5%, ущільнююче кільце – 0,53%, металеві складові – 94,47%) – 1320 шт; 
фітинг – муфта типу «американка» 25х3/4, яка складається з полімерної циліндричної деталі виготовленої з поліпропілену, металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) з нікелевим покриттям, металевої гайки виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) з нікелевим покриттям, ущільнюючого кільця виготовленого з полідиметилсилоксану (силікону), склад (полімерна деталь– 5,48%, ущільнююче кільце – 0,63%, металеві складові – 93,88%) - 1560шт; 
фітинг – муфта типу «американка» 32х1, яка складається з полімерної циліндричної деталі виготовленої з поліпропілену, металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) з нікелевим покриттям, металевої гайки виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) з нікелевим покриттям, ущільнюючого кільця виготовленого з полідиметилсилоксану (силікону), склад (полімерна деталь – 6,53%, ущільнююче кільце – 0,92%, металеві складові – 92,55%) - 590шт; 
фітинг – муфта типу «американка» 40х1 1/4, яка складається з полімерної циліндричної деталі виготовленої з поліпропілену, металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) з нікелевим покриттям, металевої гайки виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) з нікелевим покриттям, ущільнюючого кільця виготовленого з полідиметилсилоксану (силікону), склад (полімерна деталь – 7,13%, ущільнююче кільце – 0,075%, металеві складові – 92,11%) - 315шт; 
муфта з внутрішньою різьбою 20х1/2, яка складається з полімерної деталі у вигляді циліндру виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 63,01%, полімерна деталь – 36,99%) - 960шт; муфта з внутрішньою різьбою 25х1/2, яка складається з полімерної деталі у вигляді циліндру виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові61,13%, полімерна деталь – 38,87%) - 540шт; 
муфта з внутрішньою різьбою 25х3/4, яка складається з полімерної деталі у вигляді циліндру виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 63,62%, полімерна деталь – 36,38%) - 480шт; 
муфта з внутрішньою різьбою 32х3/4, яка складається з полімерної деталі у вигляді циліндру виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 62,10%, полімерна деталь – 37,90%) - 300шт; 
муфта з внутрішньою різьбою 32х1, яка складається з полімерної деталі у вигляді циліндру виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 68,82%, полімерна деталь – 31,18%) - 384шт; 
муфта з внутрішньою різьбою 40х1 1/4, яка складається з полімерної деталі у вигляді циліндру виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 65,87%, полімерна деталь – 34,13%) - 105шт; 
муфта з внутрішньою різьбою 50х1 1/2, яка складається з полімерної деталі у вигляді циліндру виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові - 66,27%, полімерна деталь - 33,73%) - 120шт; 
муфта з зовнішньою різьбою 63х2, яка складається з полімерної деталі у вигляді циліндру виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 68,52%, полімерна деталь – 31,48%) - 100шт; 
муфта з внутрішньою різьбою 75х2 1/2, яка складається з полімерної деталі у вигляді циліндру виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі у вигляді циліндру виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 69,55%, полімерна деталь – 30,45%) - 24шт; 
трійник з поліпропілену 20х1/2 з внутрішньою різьбою який складається з полімерної деталі Т-подібної форми виготовленої з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 53,84%, полімерна деталь – 46,16%) - 1060шт; 
кут сантехнічний з поліпропілену 20х1/2 з зовнішньою різьбою який складається з полімерної деталі у вигляді кута 90 градусів виготовленого з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 55,54%, полімерна деталь – 44,46%) - 9320шт; 
кут сантехнічний з поліпропілену 25х1/2 з внутрішньою різьбою який складається з полімерної деталі у вигляді кута 90 градусів виготовленого з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 50,36%, полімерна деталь – 49,64%) - 380шт; 
кут сантехнічний з поліпропілену 25х3/4 з внутрішньою різьбою який складається з полімерної деталі у вигляді кута 90 градусів виготовленого з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 54,84%, полімерна деталь – 45,16%) - 760шт; 
кут сантехнічний з поліпропілену 32х1 з внутрішньою різьбою який складається з полімерної деталі у вигляді кута 90 градусів виготовленого з поліпропілену та металевої циліндричної деталі виготовленої з сплаву міді та цинку (латуні) та нікелевим покриттям, склад (металеві складові – 58,52%, полімерна деталь – 41,48%) - 320шт. 
Виробник - QINGDAO BLUE OCEAN NEW HIGH TECHNOLOGY CO.,LTD. Країна виробництва – CN. Торговельна марка - Blue Ocean. 
Позивач вищеперелічений товар №4 визначив за кодом 7412200000 (графа 33), а митну вартість - по першому (основному) методу (за ціною інвойсу по договору) – 3985,86 дол. США (графи 42 і 43), еквівалент 145 757,32 грн. (графа 23 курс валюти – 36.5686).
Митним органом 27.10.2023 було надіслано Декларанту запит (повідомлення) митного органу, в якому зазначено таке: 
«Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи містять розбіжності та не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зокрема:
1) згідно комерційного інвойса від 27.07.2023 № 98/07/2023 та специфікації від 27.07.2023 № 34093 товар поставляється на умовах DPU Zhytomyr, відповідно до наданого прайс-листа вартість ціна за одиницю товару визначена на умовах EXW. Що не дає однозначно ідентифікувати, що наданий до митного оформлення прайс-лист є саме на поточну поставку, а також з урахуванням умов поставок не можливо прайслистом підтвердити вартість товару. 
Отже, надані до митного оформлення документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей що підтверджують числові значення складових митної вартості, та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена. Тому, відповідно до статті 58 МК України з поданих документів неможливо підтвердити заявлений метод визначення митної вартості товарів. Керуючись вимогами частин 2, 3, 4 ст. 53, ст. 54 МКУ повідомляємо про необхідність надання наступних додаткових документів протягом 10 календарних для підтвердження заявленої митної вартості товарів (за наявності): 1)банківські платіжні документи (належним чином оформлені); 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 4) виписку з бухгалтерської документації; 6) декларацію країни відправлення. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. Повідомлення направлене також на виконання вимог ст. 57 Митного кодексу України.».
Позивачем 27.10.2023 було подано до митного органу: 
- лист №34093/1 разом із прайс-листом б/н від 26.07.2023 р., висновком експерта щодо вартості товару №454/23 від 27.10.2023 р., копію митної декларації країни відправлення №292020230024199313 від 16.07.2023 р. та комерційну пропозицію продавця; 
- лист №34093/2, в якому повідомлено, що всі документи подано, надати інші документи та пояснення не виявляється за можливе. 
Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості від 30.10.2023 №UA100230/2023/610162/1, яким відповідач визначив вартість імпортованого товару №4/1 (Фітинги з мідних сплавів: фітинг-муфта типу «американка», муфта з внутрішньою різьбою, муфта з зовнішньою різьбою, трійник з поліпропілену з внутрішньою різьбою, кут сантехнічний з поліпропілену з зовнішньою різьбою, кут сантехнічний з поліпропілену з внутрішньою різьбою), код товару 7412200000, митної декларації №23UA100230022290U0 від 27.10.2023, із застосуванням 6-го методу визначення митної вартості (тобто резервного методу). 
У графі 33 рішення про коригування митної вартості від 30.10.2023 №UA100230/2023/610162/1 митним органом зазначено таке: 
«На виконання положень статей 52-55, 57, 58, 335 Митного кодексу України, п. 44.1 ст. 44 Податкового кодексу України, за результатами опрацювання документів поданих разом з митною декларацією встановлено, що декларантом до митного оформлення не надано всіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товарів та документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, а саме: відповідно до частини 3 статті 53 МКУ за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за митною декларацією від 27.10.2023 №23UA100230022290U0 встановлено: 1) згідно комерційного інвойса від 27.07.2023№ 98/07/2023 та специфікації від 27.07.2023 № 34093 товар поставляється на умовах DPU Zhytomyr, відповідно до наданого прайс-листа вартість ціна за одиницю товару визначена на умовах EXW. Що не дає однозначно ідентифікувати, що наданий до митного оформлення прайс-лист є саме на поточну поставку, а також з урахуванням умов поставок не можливо прайс-листом підтвердити вартість товару. У зв`язку із зазначеним, керуючись положеннями частини 6 статті 54 та частиною 2 статті 58 Кодексу, заявлену декларантом митну вартість за ціною договору щодо товарів які імпортуються визнати не можливо… Натомість, у митного органу наявна інформація, що відповідає ч.2 ст.64 МК України та є підставою для застосування другорядного методу 2ґ - резервного методу… Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару: Товар № 1 - МД від 11.08.2023 № UA100230/2023/016976 – 6,7299 $/кг. Митна вартість визначена із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 Кодексу …Декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.».
Також Відповідачем було прийнято картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів №UA100230/2023/000842. 
Враховуючи рішення про коригування митної вартості №UA100230/2023/610162/1 від 30.10.2023, 31.10.2023 позивачем було подано до митного оформлення МД (ІМ ДТ) №23UA100230022600U9, заявлено товар №1 - №6 загальною вартістю 50 441,17 дол США, в т.ч. товар №4 з митною вартістю, визначеною Декларантом із застосовуванням 1-го (основного) методу (за ціною інвойсу по договору – 3985,86 дол США), а митним органом із застосуванням 6-го (резервного) методу визначення митної вартості (графа 43 до товару №4), митна вартість збільшена на 67 971,67 грн. (графа 47 до товару №4), були надані гарантії відповідно до розділу X МК України (1-а сторінка МД, графа 48 – відстрочення платежу до 29.01.2024) і товар було випущено у вільний обіг.
Не погоджуючись із рішеннями відповідача про визначення коду товару, про коригування митної вартості товарів та з карткою відмови у митному оформленні (випуску) товарів, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що пов`язані із справлянням митних платежів регулюються Митним кодексом України (далі – МК України), Податковим кодексом України (далі – ПК України) та іншими законами України з питань оподаткування.
За визначеннями, наведеними у пунктах 23, 24 частини першої статті 4 МК України, митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку. 
Частиною першою статті 246 МК України встановлено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів. 
Відповідно до частин першої – третьої статті 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію. 
Частинами першою, п`ятою статті 255 МК України передбачено, що митне оформлення завершується в найкоротший можливий строк, але не більше ніж чотири робочих години з моменту пред`явлення митному органу товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу. 
Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується митним органом шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.
Відповідно до статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. 
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. 
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. 
Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Згідно з частинами першою – четвертою та сьомою статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. 
Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. 
На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. 
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. 
Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу. 
Абзацом 2 статті 1 Закону України «Про Митний тариф України» визначено, що митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Згідно з пунктами 1 – 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, що є додатком до Закону України «Про Митний тариф України», класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами: 
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; 
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 
3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; 
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати; 
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються. 
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються. 
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Отже, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості товарів (правило 3 (b)).
Тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.
Як вбачається з матеріалів справи, на підставі оскаржуваного рішення від 20.10.2023 №KT-UA100000-0343-2023 митним органом змінено код товару з УКТ ЗЕД 3917400090 на код 7412200000 (фітинг-муфта типу «американка», муфта з внутрішньою різьбою, муфта з зовнішньою різьбою, трійник з поліпропілену з внутрішньою різьбою, кут сантехнічний з поліпропілену з зовнішньою різьбою, кут сантехнічний з поліпропілену з внутрішньою різьбою).
Згідно пояснень у товарній позиції 3917 терміни «труби, трубки, шланги» означають порожнисту продукцію незалежно від того, йдеться про напівфабрикати чи про готову продукцію, яку використовують, як правило, для транспортування, проведення або розподілу газів і рідин (наприклад, ребристі шланги для поливу, перфоровані труби). Ці терміни стосуються також трубкових оболонок сосисок, ковбас та інших рукавного типу плоско-укладених труб (англ. lay-flat tubing). Однак, за винятком останнього згаданого, ті вироби, які мають внутрішній поперечний переріз, відмінний від круглого, овального, прямокутного (довжина якого не більш як у 1,5 раза перевищує ширину), або відмінний від форми правильного багатокутника, не повинні розглядатися як труби, трубки або шланги, а повинні класифікуватися як профілі (п. 8 Групи 39).
До товарної позиції 3917400090 відносяться: Труби, трубки і шланги та їх фітинги (наприклад, з`єднання, коліна, муфти) із пластмаси: - фітинги: - інші.
Згідно приміток до товарної групи 74, наведені у цій групі терміни означають: 
(a) «мідь рафінована» - метал з масовою часткою міді не менш як 99,85 % або метал з масовою часткою міді не менш як 97,5 % за умови, що вміст будь-якого з інших елементів не перевищує граничного вмісту, визначеного в таблиці; 
(b) «мідні сплави» - металеві сплави, крім нерафінованої міді, в яких мідь домінує за масою над кожним з інших елементів за умови, що: 
1) масова частка хоча б одного з інших елементів перевищує граничний вміст, зазначений у таблиці, або 
2) загальна масова частка інших елементів становить понад 2,5 %; 
(c) «лігатури» - сплави з масовою часткою міді серед інших елементів понад 10 %, які не піддаються деформуванню у холодному стані і використовуються переважно як домішки у виробництві інших сплавів або як дезоксиданти чи десульфуранти або для інших аналогічних цілей у кольоровій металургії. Однак фосфід міді (фосфориста мідь) з масовою часткою фосфору понад 15 мас.% включається до товарної позиції 2853. 
Примітки до товарних підпозицій: у цій групі терміни означають: 
(a) «сплави на основі міді та цинку (латуні)» - сплави міді та цинку з іншими елементами або без них. Якщо присутні інші елементи, то: цинк повинен переважати за масою кожний з цих елементів; за наявності нікелю його масова частка не повинна перевищувати 5 % (див. сплави на основі міді, нікелю, цинку (нейзильберу) та за наявності олова його масова частка не повинна перевищувати 3 % (див. сплави на основі міді та олова (бронзи). 
До товарної позиції 7412200000 відносяться: Фітинги мідні для труб або трубок (наприклад, муфти, коліна, втулки): - з мідних сплавів.
Судом встановлено, що при зміні коду з УКТ ЗЕД 3917 на 7412, митний орган керувався висновком СЛЕД Держмитслужби від 09.10.2023 №142000-3104-0391, в якому зазначено таке:
«Зразки №№1-4 представляють собою готові вироби – фітинги – муфти типу «американка»…Кожен зразок комбінований, складається з двох циліндричних деталей (одна металева, інша з полімерного матеріалу сірого кольору), що з`єднуються металевою гайкою. Герметичність з`єднання досягається наявністю ущільнюючого кільця з непрозорого полімерного матеріалу…; 
Зразки №№ 5-13 представляють собою готові вироби – фітинги – муфта з внутрішньою…та зовнішньою…різьбами…Кожен зразок комбінований, складається з полімерної та металічної циліндричних деталей, нероз`ємно з`єднаних між собою;
Зразки №№ 14-16 представляють собою готові вироби – фітинги з внутрішніми… та зовнішніми різьбами…Кожен зразок комбінований, складається з полімерної деталі Т-подібної форми та металічної циліндричної деталі, нероз`ємно з`єднаних між собою; 
Зразки №№ 17-20 представляють собою готові вироби – фітинги – кути сантехнічні з внутрішньою…та зовнішньою…різьбою…Кожен зразок комбінований, складається з полімерної деталі…та металічної циліндричної деталі, нероз`ємно з`єднаних між собою.
Проте, суд звертає увагу, що вказаний висновок митниці не містить висновку щодо коду товарів, а також дослідження та відомостей стосовно того чи домінує мідь за масою над кожним з інших елементів, не встановлено масу кожного з металевих елементів товару, що є обов`язковою умовою для класифікації товарів за кодом 7412200000.
Окрім того, суд зазначає, що відповідно до частин першої, шостої статті 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.
У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
Статтею 108 КАС України передбачено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу.
Дослідивши висновок СЛЕД Держмитслужби від 09.10.2023 №142000-3104-0391, суд не вбачає підстав для надання йому оцінки з огляду на невідповідність такого висновку вимогам частини шостої статті 104 КАС України, а саме: відсутністю зазначення у висновку інформації, що його підготовлено для подання до суду; відсутністю у висновку інформації, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
У той же час, позивачем до матеріалів справи долучено висновок експерта від 08.02.2024 № 96/24 від 08.02.2024 експертного дослідження товару (фітинги із пластмаси), ввезеного на митну територію України, згідно договору поставки №AUG-24Т/180723 від 18.07.2023 року, інвойсу №98/07/2023 від 27.07.2023 року, МД №23UA100230019772U0, CMR № 34093.
Відповідно до частин першої-другої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, висновками експертів.
Відповідно до статті 101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.
Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.
Разом з тим, згідно з статтею 113 КАС України висновок експерта у галузі права не є доказом, має допоміжний (консультативний) характер і не є обов`язковим для суду.
Суд може посилатися в рішенні на висновок експерта у галузі права як на джерело відомостей, які в ньому містяться, та має зробити самостійні висновки щодо відповідних питань.
Відповідно до частини першої статті 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.
Як було зазначено, висновок експерта, підготовлений на замовлення учасника справи, має процесуальний статус доказу, поданого до суду при його відповідності вимогам законодавства, не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України.
Під час розгляду справи відповідачем не наведено підстав для неприйняття вказаного висновку експертів в якості доказу та дослідження його разом із іншими доказами.
Відповідно до частин третьої, четвертої статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Доказами того, що судовий експерт уповноважений визначати код товару згідно з УКТЗЕД та що такий висновок судової експертизи є доказом у справі підтверджується правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 24.11.2020 у справі №260/1358/18, відповідно до якої Суд вказав наступне:
«Щодо допустимості доказів в адміністративному судочинстві, експертне дослідження іншої установи, зроблене за заявою декларанта, може бути доказом визначальних характеристик товару для його класифікації згідно з УКТ ЗЕД нарівні з експертним дослідженням спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу). Оцінка такого експертного дослідження, так само, як і експертного дослідження спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу, здійснюється судом за правилами оцінки доказів, визначених статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України». 
Водночас, згідно з правовою позицією, викладеною у постанови Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №808/1432/16 суд вказав, що з огляду на правову рівність учасників процедур митного контролю експертні установи, призначені декларантом не можуть мати інші права та завдання, ніж експертні установи, призначені митним органом. 
При цьому, відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 24.12.2020 у справі №806/4585/15 колегія суддів погодилася з позицією судів попередніх інстанцій щодо визнання безпідставним твердження відповідача, що при проведенні товарознавчої експертизи, експерт вийшов за межі своїх повноважень визначивши код товару згідно з УКТЗЕД, з огляду на те, що відповідно до пункту 1 розділу IV Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 до основних завдань товарознавчої експертизи відноситься визначення характеристик об?єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності.
Таким чином, суд бере до уваги наданий позивачем висновок з урахуванням положень статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України.
Так, за результатами проведеної експертизи було визначено характеристики об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності, з формулюванням наступних висновків: 
1. наданий на дослідження товар (фітинги із пластмаси), ввезений на митну територію України, згідно договору поставки №AUG-24Т/180723 від 18.07.2023 року, інвойсу №98/07/2023 від 27.07.2023 року, МД №23UA100230019772U0, CMR № 34093: 
- призначений для з`єднання поліпропіленових труб ( в т. ч. методом споювання) в системах водопостачання та опалення; 
- за своїм функціональним направленням використовуються завдяки наявності в складі поліпропілену. Наявність латуні є допоміжною речовиною, що не впливає на функціональні можливості американки для труб (муфти). Відтак, за своїм призначенням і характеристикам відповідають коду товару по УКТ ЗЕД - 3917 40 00 90 (Пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них: труби, трубки і шланги та їх фітинги (наприклад, з`єднання, коліна, муфти); 
- відповідає за своїм призначенням і характеристикам коду товару за кодом УКТ ЗЕД – 3917 40 00 90 (пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них: труби, трубки і шланги та їх фітинги (наприклад, з`єднання, коліна, муфти), із пластмаси: - фітинги; - інші.
З аналізу викладеного вбачається, що металеві вставки виконують лише допоміжну функцію, що не впливає на функціональні можливості товарів (муфта - американка, муфта, трійник, кут), додають міцності та дають можливість зміни різьблення. 
Таким чином, керуючись п. 3 (b) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, товар відповідає товарній групі 3917 УКТЗЕД «Труби, трубки і шланги та їх фітинги (наприклад, з`єднання, коліна, муфти) із пластмаси» за кодом 3917400090.
Підсумовуючи наведене, суд вважає за необхідне вказати на те, що визначений декларантом код товару підтверджений наданими до митниці документами, а відтак рішення Київської митниці про визначення коду товару від 20.10.2023 №KT-UA100000-0343-2023 є протиправним та підлягає скасуванню. 
Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості від 30.10.2023 №UA100230/2023/610162/1 та картки відмови у митному оформленні (випуску) товарів №UA100230/2023/000842, суд зазначає таке. 
Згідно з частиною першою статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. 
Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Згідно з частиною першою статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. 
Відповідно до частин четвертої – п`ятої статті 58 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. 
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. 
Правовими положеннями частин першої - третьої статті 57 МК України регламентовано, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 
2) другорядні: 
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; 
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; 
в) на основі віднімання вартості; 
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); 
ґ) резервний. 
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Так, частиною першою статті 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Положеннями частин першої - другої статті 53 МК України визначено, що декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. 
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівліпродажу); 
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. 
Відповідно до частини п`ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Указана норма кореспондується з положеннями частини третьої статті 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
Згідно з частиною третьою статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є у мовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Отже, з аналізу положень статті 53 МК України слідує, що законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. 
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. 
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13.10.2023 у справі №826/23845/15.
Аналіз даної норми дає змогу виокремити наступні обставини, за наявності яких митний орган має право зобов`язати декларанта подати додаткові документи для підтвердження митної вартості: 1) наявність розбіжностей між окремими документами, зазначеними у частині другій статті 53 МК України; 2) наявність ознак підробки певних документів, зазначеними у частині другій статті 53 МК України; 3) у документах, зазначеними у частині другій статті 53 МК України, відсутні достатні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Висновок митного органу щодо наявності даних обставин повинен бути обґрунтованими та підтверджений відповідними доказами. Так, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Як убачається з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості від 30.10.2023 №UA100230/2023/610162/1, митним органом вказано таке: 
« 1) згідно комерційного інвойса від 27.07.2023№ 98/07/2023 та специфікації від 27.07.2023 № 34093 товар поставляється на умовах DPU Zhytomyr, відповідно до наданого прайс-листа вартість ціна за одиницю товару визначена на умовах EXW. Що не дає однозначно ідентифікувати, що наданий до митного оформлення прайс-лист є саме на поточну поставку, а також з урахуванням умов поставок не можливо прайслистом підтвердити вартість товару.». 
Однак, суд зазначає, що прайс-лист не являється документом, який підтверджує митну вартість товарів, згідно з частиною другою статті 53 МК України. 
Ціна товарів, зазначена у прайс-листі, не є остаточною ціною, оскільки ціна товару залежить, зокрема, від умов поставки. 
У свою чергу, умови поставки, ціна товару – це істотні умови договору поставки і вказані умови Сторони погоджують у договорі поставки, а не у прайс-листі.
З матеріалів справи вбачається, що 18.07.2023 між ALLTAG UND GERATETECHNIK GMBH (Продавець) та ТОВ «ТИСЯЧА І ОДНА ДРІБНИЧКА» (покупець) було укладено договір поставки №AUG-24T/180723 (далі – Договір №AUG-24T/180723). 
Згідно з пунктом 2.3. Договору №AUG-24T/180723 опис товару, його загальна кількість, строки, ціна та умови поставки визначаються Сторонами у відповідних Специфікаціях, які є невід`ємними частинами цього Договору.
Відповідно до пункту 3.1. Договору №AUG-24T/180723 погоджені обсяги та асортимент Товару вказуються у Специфікації, яка є невід`ємною частиною цього Договору. 
Згідно з пунктом 4.1. Договору №AUG-24T/180723 умови та строки поставки вказуються у Специфікації, яка є невід`ємною частиною цього Договору. 
Відповідно до п. 4.2. Договору №AUG-24T/180723 якщо інше не передбачено Специфікацією, Продавець надає Покупцю наступну супровідну документацію на кожну відвантажену партію товару: 
- повний комплект перевізних документів (коносаментів, CMR тощо відповідно до умов поставки); 
- оригінал інвойсу на відповідну партію товару; 
- пакувальний лист; 
Так, 27.07.2023 Сторони підписали специфікацію №34093, в якій погодили умови поставки товарів – DPU ZHYTOMYR (відповідно до Інкотермс 2020) та ціну, що розрахована на умовах DPU ZHYTOMYR (відповідно до Інкотермс 2020). 
При цьому, як зауважено позивачем, погоджена Сторонами ціна у Специфікації №34093, враховуючи умови поставки - DPU ZHYTOMYR, була збільшена на 10% (за кожною товарною позицією) у порівнянні з ціною, запропонованою у прайс-листі на умовах поставки - EXW.
27.07.2023 Продавцем було виставлено інвойс №98/07/2023, в якому визначено повний перелік товарів по даній поставці, ціну одиниці, повну вартість 50 441,17 дол США, умови поставки DPU ZHYTOMYR. 
Отже, документами, що підтверджують умови поставки і ціну товару є специфікація №34093 від 27.07.2023 та інвойс №98/07/2023 від 27.07.2023, що були надані митному органу разом із митною декларацією. 
Вищевикладене у сукупності підтверджує, що визначена позивачем у відповідній митній декларації митна вартість товарів базується на об`єктивних, документально підтверджених даних і піддається обчисленню. 
Розбіжності між відомостями, які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість та витребування додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 МК України. 
Відтак, сумніви митного органу щодо правильності визначення митної вартості не являються обґрунтованими. 
Окрім того, у рішенні про коригування заявленої митної вартості митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. 
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.06.2018 року в справі № 826/6346/13 (№К/9901/36092/18). 
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що відповідач неправомірно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом, визначив митну вартість за другорядним (резервним) методом та прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів.
Враховуючи викладене, суд доходить до висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів від 30.10.2023 №UA100230/2023/610162/1 не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Оскільки на час прийняття картки відмови в прийнятті митної вартості, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100230/2023/000842 були відсутні підстави, передбачені частиною шостою статті 54 МК України, зазначене рішення суб`єкта владних повноважень також є протиправним та підлягає скасуванню.
За визначенням частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Разом з тим, частина перша статті 77 КАС України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відтак, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Щодо заяви позивача про стягнення витрат з підготовки експертного дослідження у сумі 14 000,00, суд зазначає наступне. 
Частинами першою та третьою статті 132 КАС України передбачено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:
на професійну правничу допомогу;
сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду;
пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз;
пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;
пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Відповідно до частин третьої - восьмої статті 137 КАС України спеціаліст, перекладач, експерт отримують винагороду за виконані роботи (надані послуги), пов`язані із справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків. У випадках, коли сума витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача, експерта або проведення експертизи повністю не була сплачена учасниками справи попередньо (авансом), суд стягує ці суми на користь спеціаліста, перекладача, експерта чи експертної установи зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг). У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.
Згідно частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:
1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;
2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;
3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;
4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.
Частинами першою - третьою статті 101 КАС України встановлено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Відповідно до частин першої, шостої, сьомої статті 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має такі самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі "Баришевський проти України" (Заява №71660/11), пункті 80 рішення у справі "Двойних проти України" (Заява №72277/01), пункті 88 рішення у справі "Меріт проти України" (заява №66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес, тощо.
КАС встановлює порядок проведення експертизи на замовлення учасника справи та порядок відшкодування витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони. Це означає, що для відшкодування витрат, пов`язаних з призначенням та проведенням експертизи як певної процесуальної дії, призначення та проведення експертизи має відбуватися в межах виключно судового процесу.
Оскільки в межах спірних правовідносин замовлення експертизи та отримання експертного висновку відбулося за ініціативою позивача, а не суду, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відшкодування останьому витрат на підготовку експертного висновку.
Дослідження експертом характеристик товару з урахуванням Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності та зазначення експертом про те, що висновок підготовлено для подання до суду, як і надання судом оцінки цьому висновку, не доводять того, що понесені третьою особою витрати були необхідними (неминучими). Третьою особою не доведено, що крім висновків експертів, вона не мала інших доказів в межах спірних правовідносин. 
Оскільки в межах спірних правовідносин замовлення експертизи та отримання експертного висновку відбулося за ініціативою позивача, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відшкодування витрат на проведення судових експертиз.
На користь такого висновку також свідчать норми частини восьмої статті 104 КАС України, які надають право учаснику справи подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи. Отже, здійснення учасником справи замовлення експертного дослідження в поза процесуальному порядку обмежує право іншої особи приймати участь у процесі проведення експертизи, зокрема, подавати заяву про відвід експерта.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заява позивача про розподіл судових витрат на проведення судової експертизи не підлягає задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.
Позивач сплатив судовий збір в сумі 9084,00 грн, тому ці витрати, враховуючи задоволення позову, слід присудити на користь позивача.
На підставі вище викладеного, керуючись ст.2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 252, 255 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ТИСЯЧА І ОДНА ДРІБНИЧКА» до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, визнання протиправною та скасування картки відмови у митному оформленні (випуску) товарів – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару від 20.10.2023 №KT-UA100000-0343-2023.
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості від 30.10.2023 №UA100230/2023/610162/1.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів №UA100230/2023/000842.
Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ТИСЯЧА І ОДНА ДРІБНИЧКА» (адреса: 01133, місто Київ, вулиця Коновальця Євгена, 31, офіс 26Б, код ЄДРПОУ 43928167) судовий збір в сумі 9084,00 грн (дев`ять тисяч вісімдесят чотири гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці (адреса: 03124, місто Київ, вулиця Вацлава Гавела, 8-А, код ЄДРПОУ 43997555).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Перепелиця А.М.