ПОСТАНОВА 
Іменем України

20 травня 2026 року         м. Кропивницький

справа № 389/3104/25
провадження № 22-ц/4809/963/26 

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді: Дуковського О.Л.
суддів: Дьомич Л.М., Письменного О.А. 
з участю секретаря: Демешко Л.В.

Учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ;
відповідач - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Знам?янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 січня 2026 року, у складі головуючого судді Берднікової Г.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - 
в с т а н о в и в:

У серпні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. 
В обгрунтування позовних вимог вказував, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зазначав, що після смерті матері відкрилась спадщина, яка складається із житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
21 серпня 2025 року звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області з питанням оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_4 , та отримав роз`яснення про те, що оскільки він у встановлений строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, а тому вважається таким, що спадщину не прийняв. 
Зазначав, що у встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини позивач не звернувся оскільки важко переживаючи смерть матері у нього погіршилось здоров`я, а саме у зв?язку із аварією, яка трапилась у 2010 році у позивача почала боліти голова, серце, хвороба дала ускладнення на ногу, він почав погано пересуватись, ходив за допомогою милиці, в лікарню не звертався, лікувався вдома.
Також посилався на незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та зверненням до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а також посилався на те, що з моменту введення воєнного стану, строк подання заяви про прийняття спадщини збільшено на 4 місяці. 
Просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішенням Знам?янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 січня 2026 року позов задоволено.
Визначено  ОСОБА_1  додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком в три місяці, який обчислювати з дня наступного після набрання рішенням суду законної сили.
ОСОБА_3 подала апеляційне скаргу на вказане рішення суду, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову .
Вказує на те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а строк пропуску є незначним.
Вважає, що строк пропуску не може бути одночасно і поважним і незначним ,а тому позовні вимоги є необгрутнованими. 
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступних висновків.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Судом першої інстанції було встановлено, що згідно з даними копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (заповненого російською мовою), ІНФОРМАЦІЯ_3 народився позивач - ОСОБА_1 , його матір`ю значиться – ОСОБА_5 (а.с.5).
Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача -  ОСОБА_4 (а.с.8).
З копії спадкової справи, заведеної 22 травня 2025 року за №31/2025, наданої на виконання ухвали суду, вбачається, що після смерті ОСОБА_4 із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса звернулись її онуки: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.65-94).
Довідка видана виконавчим комітетом Знам`янської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області свідчить про те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Станом на 20 січня 2025 року відомості про склад інших зареєстрованих осіб, у тому числі малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб у вищевказаній квартирі відсутні (а.с.118). 
Листом приватного нотаріуса №343/02-14 від 21.08.2025 повідомлено позивача про те, що він вважається таким, що не прийняв спадщину, так як в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву не подав, разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав. Нотаріусом запропоновано звернутись до суду для вирішення питання стосовно додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 (а.с.6-7).
Звернувшись із цим позовом до суду ОСОБА_1 посилався на те, що встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустив з поважних причин, а саме після смерті матері у нього погіршилося здоров?я із ускладненнями, а також послався на незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та зверненням до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції послався на те, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом, а причини пропуску строку для прийняття спадщини, є поважними, а також суд першої інстанції послався на незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та зверненням із заявою про прийняття спадщини.
Встановлено, що шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті  ОСОБА_5 спливає – 20 липня 2026 року, а до приватного нотаріуса позивач звернувся 21 серпня 2025 року, та отримав роз?яснення, що ним пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини.
Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою,
Відповідно до положень статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.
Цивільна справа вирішується з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.
За правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про задоволення позову.
З урахуванням обставин цієї справи та того, що позивач є спадкоємцем першої черги, незначний проміжок часу між закінченням шестимісячного строку для прийняття спадщини та зверненням ОСОБА_1 до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини й подачею цього позову у цій справі, враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, колегія суддів також вважає, що наявні підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері.
Стаття 375 ЦПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-
у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 -залишити без задоволення.
Рішення Знам?янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 січня 2026 року – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

08.06.2026 – складено постанову суддею доповідачем. 

Головуючий суддя: О.Л.Дуковський 
 
Судді:  Л.М.Дьомич

О.А. Письменний