Єдиний унікальний номер 142/234/25
Номер провадження 2/142/63/26

Р І Ш Е Н Н Я
іменем України

13 травня 2026 року смт. Піщанка

Піщанський районний суд Вінницької області

в складі: 

головуючої судді Гринишиної А.А.,

секретаря судового засідання Курасевич В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань №1 Піщанського районного суду Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
В С Т А Н О В И В :
08 квітня 2025 року до Піщанського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У вказаній позовній заяві позивач просить суд визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Піщанським РВ УМВС України у Вінницькій області 24.01.2002 року РКОПП 1963321454, додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво про смерть серія НОМЕР_2 від 23.07.2024 року, терміном у два місяці, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , видане 23.07.2024 року Крижопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тульчинському районі, Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Після смерті померлого відкрилась спадщина на майно: земельну ділянку площею, 2,5939 га., на території Чорноминської сільської ради, Піщанського району, Вінницької області, кадастровий номер 0523283400:01:002:0079, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. На день смерті Померлий проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Померлий є рідним братом ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_3 та архівною довідкою від 03.04.2024 року №08-847/7. Позивач являється рідним братом померлого та є спадкоємцем другої черги за законом на спадкове майно, яке залишилося після смерті брата, інших спадкоємців немає. Позивач звернувся до Піщанської нотаріальної контори для одержання свідоцтва про право на спадщину, але постановою від 12.02.2025 року Позивачу відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском строку звернення з заявою про прийняття спадщини. Померлий помер ІНФОРМАЦІЯ_3 - відповідно шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився 23.03.2021 року. Після смерті Померлого Позивачем було втрачено оригінал свідоцтва про смерть та документи про народження Померлого, в зв`язку з чим Позивач змушений був вчиняти дії щодо відновлення зазначених документів. Отримати документи в строк до 23.03.2021 року Позивач не зміг в зв`язку з хворобою та в силу свого віку. Крім того, з 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року на усій території України було встановлено карантин відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-СоV2" (із змінами). Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, який діє і на даний час. Зазначені обставини стали причиною того, що Позивачем пропущено строк для звернення з заявою до нотаріуса для прийняття спадщини. З огляду на викладене, позивач звертається до суду з даним позовом.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 квітня 2025 року дану справу було передано для розгляду судді Гринишиній А.А.
Ухвалою суду від 14 квітня 2025 року було прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній цивільній справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали, проведення підготовчого засідання призначено на 08 годину 30 хвилин 13 травня 2025 року.
Ухвалою суду від 13 травня 2025 року в підготовчому засіданні в даній цивільній справі було оголошено перерву до 15 години 30 хвилин 11 червня 2025 року, витребувано у приватного нотаріуса Дорошенко Ніни Іванівни Тульчинського районного нотаріального округу, належним чином засвідчену копію спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Чорномин Піщанського району Вінницької області, та Витяг (інформаційну довідку) зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Чорномин Піщанського району Вінницької області.
10 червня 2025 року на адресу суду від приватного нотаріуса Дорошенко Ніни Іванівни Тульчинського районного нотаріального округу Вінницької області, надійшла копія заяви ОСОБА_1 про видачу йому свідоцтва про право на спадщину після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та про видачу йому Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, разом з документами, на 12 (дванадцяти) аркушах. Спадкова справа до майна померлого ОСОБА_2 не заводилася.
Ухвалою суду від 19 грудня 2025 року постановлено вакрити підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради Вінницької області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та призначити справу до судового розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Каленяк Е.А. в судове засідання 13 травня 2026 року не з`явились, проте в матеріалах справи наявна заява представника позивача, в якій він просить розгляд справи проводити без їхньої з позивачем участі, позовні вимоги підтримує, просить суд їх задовольнити.
Відповідач Піщанська селищна рада Вінницької області в судове засідання 13 травня 2026 уповноваженого представника не направила, проте в матеріалах справи міститься заява селищного голови Крижанівського О.І. про розгляд справи за відсутності сторони, в якому він просить розгляд справи проводити без участі представника відповідача на підставі наявних письмових матеріалів.
Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали даної цивільної справи, вивчивши правові норми, що регулюють дані правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Чорномин Піщанського району Вінницької області помер ОСОБА_2 , що підвтерджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданим повторно 23 липня 2024 року Крижопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тульчинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ) (а.с.12 зворот).
Відповідно до копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД №365731, державний акт на право власності на земельну ділянку видано ОСОБА_2 , земельна ділянка площею 2,5939 га на території Чорноминської сільської ради Піщанського району Вінницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 0523283400:01:002:0079 (а.с. 7). Також судом встановлено, що на день смерті померлий проживав за адресою: АДРЕСА_1 ( а.с.8).
Померлий є рідним братом ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження на а.с. 12 та архівною довідкою від 03.04.2024 року №08-847/7 на а.с.6.
Позивач являється рідним братом померлого та є спадкоємцем другої черги за законом на спадкове майно, яке залишилося після смерті брата, та стверджує, що інших спадкоємців немає.
Позивач звернувся до Піщанської нотаріальної контори для одержання свідоцтва про право на спадщину, але постановою від 12.02.2025 року позивачу відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском строку звернення з заявою про прийняття спадщини ( а.с. 11). 
Приватним нотаріусом Дорошенко Н.І. 10 червня 2025 року на виконання ухвали суду від 13 травня 2025 року надано копію заяви ОСОБА_1 про видачу йому свідоцтва про право на спадщину після смерті брата ОСОБА_2 ( а.с.47) разом з додатками на 12 аркушах, серед яких наявна Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру ( заповіти/спадкові договори) на а.с.52, з якої слідує наявність чинного заповіту №59566454 ОСОБА_2 ; лист приватного нотаріуса Н.І. Дорошенко на а.с.54, адресований Чорноминській сільській раді "По спадковій справі", в якому нотаріусом, у зв`язку із заведенням спадкової справи до майна померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запитується інформація про надання копії заповіту спадкодавця та довідки з посиланням на реєстр для реєстрації нотаріальних дій; лист старости Чорноминського старостинського округу З.Тишкул на а.с. 55 про надання копії заповіту та копія заповіту ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на а.с. 56. який 06 квітня 2015 року розпорядився належною йому земельною ділянкою площею 2, 5939 га на території Чорноминської сільської ради Піщанського району Вінницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Зазначений перелік документів приватним нотаріусом Н.Дорошенко надано суду супровідним листом від 09 червня 2025 року № 37/01-16 на а.с. 46, в якому, серед іншого, заначено, що спадкова справа до майна померлого ОСОБА_2 не заводилась.
Серед причин пропуску шестимісячного строку звернення з заявою про прийняття спадщини позивач наводить втрату оригіналу свідоцтва про смерть, власний похилий вік та хворобу, введенні в країні карантинні обмеження та воєнний стан. При цьому докази захворювання суду позивач не надає. Наявна в матеріалах справи копія свідоцтва про смерть ОСОБА_2 , видана повторно, свідчить про її видачу 23 липня 2024 року, із заявою про прийнятті спадщини після смерті брата позивач до органів нотаріату не звертався, однак 12 лютого 2025 року ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого ОСОБА_1 , водночас стверджуючи у заяві про пропуск ним строку на прийняття спадщини та видачу йому постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
За приписами ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно із ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо нотаріусом обгрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. 
Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. 
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Закон не визначає чіткого переліку поважних причин пропущення строку. Питання є оціночним. Критерії оцінки поважності сформовані в сталій судовій практиці. Зокрема, правові висновки щодо застосування норм прав у спадкових правовідносинах були викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших. Практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною. Так, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються ті, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1)тривалу хворобу спадкоємців; 2)велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3)складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4)перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, тощо.
26 червня 2024 року Велика Палата Верховного Суду ухвала постанову у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)) зробила, висновок, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (пункти 57 цієї постанови). Також у цій постанові наголошено, що суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (пункт 58). Однак, за конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (пункти 54, 55 постанови).
На підставі отриманих судом письмових доказів встановлено наявність суперечливих відомостей щодо відкриття спадкової справи до майна померлого ОСОБА_2 , що підтверджується відповіддю нотаріуса та додатками до неї (а.с. 46 - 58), однак встановлено наявність чинного заповіту померлого про розпорядження конкретним майном, а саме земельною ділянкою тієї ж площі, на тій же території та з тим же цільовим призначенням, про яку зазначає позивач у своєму позові, на корист конкретної особи, якою не є позивач, хоча у своїй позовній заяві позивач стверджує про відсутність спадкоємців.
Обгрунтовуючи поважність пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує обставини втрати оригіналу свідоцтва про смерть, власну хворобу, карантинні обмеження та введення воєнного стану.
Згідно з правовою позицією Верховного Суду висловленою в постанові від 17 жовтня 2018 у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. 
Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04.11.2015 у справі № 6-1486цс15, а також у постановах ВС від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 у справі № 487/2375/18, від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18 та інших.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Постанова КЦС ВС від 16.08.2023 у справі № 758/13293/18.
Невиконання нотаріусом своїх зобов`язань, передбачених законом, з приводу повідомлення спадкоємців про відкриття спадщини спадкодавця, жодним чином не впливає на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини спадкоємцем за законом. Постанова ВС від 01.06.2022 у справі № 148/1805/20.
Суд зазначає, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому Указами Президента України неодноразово продовжувався та триває на даний час.Таким чином військовий стан було введено майже через 17 місяцві після смерті спадкодавця та, відповідно, початку перебігу шестимісячного строку прийняття спадщини. Позивачем не надано жодних доказів існування непереборних обставин, що перешкоджали б йому звернутись у встановленому порядку з заявою про прийняття спадщини як до введення воєнного стану, так і після такого введення, та що введення воєнного стану будь-яким чином вплинуло на звичний порядок життя позивача або роботи державних органів та органів нотаріату та можливість позивача звернутись з відповідною заявою. Так само позивачем не надано достатніх та достовірних доказів, що протягом шестимісячного терміну позивач виявив бажання прийняти спадщину після смерті брата та звертався до нотаріуса або органу місцевого самоврядування з заявою про прийняття спадщини і у прийнятті такої заяви було відмовлено. При цьому позивач не стверджує, що протягом шестимісячного строку звертався до нотаріуса з заявою саме про прийняття спадщини та що у прийнятті такої заяви йому було відмовлено. З матеріалів справи не вбачається неможливості нотаріуса або органу місцевого самоврядування прийняти заяву позивача про прийняття спадщини.
Правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України. Строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).
Позивачем не наведено та необґрунтовано інших поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, які були б пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї на вчинення дій. Отже, доводи позивача, викладені в позові, не можуть бути підставою для визнання поважною причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки поважність причин підлягає доведенню на підставі сукупності доказів, які в достатній мірі підтверджують наявність фактів, якими обґрунтовуються вимоги. Таким чином, вищевказані доводи не підтверджують поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк.
Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000: при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Наведене свідчить про відсутність підстав для надання позивачу ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті його брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 141, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовних вимог  ОСОБА_1 до Піщанської селищної ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини,- відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Сторони по справі: 
позивач:  ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ;
представник позивача - адвокат Каленяк Едуард Анатолійович, здійснює адвокатську діяльність за адресою: АДРЕСА_3 ; свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії ВН №0000041.
відповідач – Піщанська селищна рада Тульчинського району Вінницької області, яка знаходиться в смт. Піщанка Піщанського району Вінницької області, вул. Центральна, 85; ЄДРПОУ 04325986.

Суддя: