СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ун. № 759/23036/25
пр. № 2/759/2646/26
01 травня 2026 року м. Київ Святошинський районний суд м. Києва 
у складі: головуючого судді Ул`яновської О.В.,
секретаря судового засідання Косінської І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві без виклику сторін у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,
ВСТАНОВИВ:
І. Позиція сторін у справі
у вересні 2025 р. до суду надійшла вищезазначена позовна заява, позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути із ОСОБА_2 на її користь 90214грн00коп., як відшкодування завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири та суму судового збору.
Позовні вимоги мотивовані тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 , відповідач є власником квартири АДРЕСА_2 , що розташована поверхом вище. 13.06.2025року з вини відповідача була залита її квартира, 27.06.2025року був складений акт, який затверджено начальником ЖЕД№3 КП "ККОЖФ Святошинського району м. Києва" та за участю свідків. Згідно зі звітом про оцінку та висновком про вартість об`єкта оцінки складеного ТОВ «ЕКСПЕРТНА ГРУППА «ЮСТИЦІЯ ТЕУ» що діє на підставі Сертифікату суб`єкта оціночної діяльності № 563/2022 який було видано Фондом державного майна України 23.11.2022 року, визначив розмір збитку, розрахунку збитку внаслідок залиття трьох кімнатної квартири, загальною площею 60.1 кв.м. розташованою за адресою: АДРЕСА_3 .
В результаті виконання робіт з незалежної оцінки було встановлено розмір збитку, який складає 90214 грн 00 коп. За проведення експертизи Позивачем було сплачено 3500 грн 00коп., що підтверджується відповідними квитанціями.

ІІ. Процесуальні дії і рішення суду
відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.10.2025, визначено головуючого суддю Ул`яновську О.В. (а.с. 38-39).
Ухвалою судді від 02.10.2025 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням без виклику сторін (а.с. 46-47).
Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
06.11.2025 від представника відповідача ОСОБА_2 , адвоката Ключенкової Х.В. надійшов відзив по справі, згідно якого остання просила суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що акт про залиття спірної квартири не відповідає правилам утримання жилих будинків тп прибудинкових територій.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Відповідно до ч. 1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

ІІІ. Фактичні обставини справи
cудом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с.6-9).
Судом встановлено, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_2 , що розташована поверхом вище. 
Судом встановлено, що 13.06.2025року відбулося залиття квартири позивачки,в зв"язку із чим 27.06.2025року був складений акт, який затверджено начальником ЖЕД№3 КП "ККОЖФ Святошинського району м. Києва" та за участю свідків (а.с.36). 
Судом встановлено, що згідно зі звітом про оцінку та висновком про вартість об`єкта оцінки складеного ТОВ «ЕКСПЕРТНА ГРУППА «ЮСТИЦІЯ ТЕУ» що діє на підставі Сертифікату суб`єкта оціночної діяльності № 563/2022 який було видано Фондом державного майна України 23.11.2022 року, визначив розмір збитку, розрахунку збитку внаслідок залиття трьох кімнатної квартири, загальною площею 60.1 кв.м. розташованою за адресою: АДРЕСА_3 , який складає 90214 грн 00 коп та 3500 грн 00 коп. за проведення експертизи (а.с.14-33). 

ІV. Позиція суду та оцінка аргументів учасників розгляду 
згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини , на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Суду позивачем не надано ні яких доказів підтверджуючих вину відповідача в залитті її квартири 13.06.2025року, не встановлена причина залиття.
Основними доказами, на які посилається позивачка на підтвердження своїх вимог, є Акт про залиття, що трапилося в квартирі АДРЕСА_1 від 27.06.2025 року - на підтвердження факту залиття квартири саме відповідачем, та Звіт про оцінку - на підтвердження розміру збитків. 
Обидва докази є неналежними з огляду на наступне.
Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року N 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт .
З додатку Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.
Згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у листі від 29.12.2009 рокуИ 12/20-11-1975, вказується, що в акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності. Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників організації обслуговуючої компанії.
Виходячи правові позиції Верховного Суду акт залиття квартири, який не відповідає Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року N 927/11207, не містить встановлених реквізитів, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди (постанова КЦС ВС по справі N 2-1974/11 від 21.02.2018 року, постанова КЦС ВС по справі N 465/2120/14-ц від 10.05.2018 року).
У даному випадку акт про залиття, що трапилося в квартирі АДРЕСА_1 від 27.06.2025 року не відповідає Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій.
Приймаючи вищезазначене, суд прийшов до висновку,що позивачем не надано доказів вини відповідача в залитті її квартири 13.06.2025 року, не вказаний причинний зв`язок між діями відповідача та залиттям спірної квартири , а тому в позові слід відмовити.

V. Розподіл судових витрат
відповідно до статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У порядку статті 141 ЦПК України, враховуючи, що судом ухвалено рішення про відмову в задоволенні позову в повному обсязі, судові витрати покладаються на позивача.
Керуючись ст.ст.258, 259, 280, 288, 289 ЦПК України, ст.ст. 81, 1166,1167 ЦК України,-
УХВАЛИВ:
у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.
Суддя: О.В. Ул`яновська