ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я 
і м е н е м У к р а ї н и

13 травня 2026 року 	м. Полтава	Справа №440/952/26	

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Кукоби О.О., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Бюро економічної безпеки у м. Києві, Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

1. Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

ОСОБА_1 (надалі - позивачка, ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Територіального управління Бюро економічної безпеки у м. Києві (надалі - ТУ БЕБ у м. Києві), Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (надалі - ГУПФ України в Полтавській області), у якому просила:
- визнати протиправною бездіяльність ТУ БЕБ у м. Києві по невидачі довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 та бездіяльність ГУПФ України в Полтавській області по непроведенню перерахунку пенсії ОСОБА_1 у зв`язку з підвищенням розміру грошового забезпечення з 01 січня 2026 року; 
- зобов`язати ТУ БЕБ у м. Києві видати довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з підвищеним грошовим забезпеченням з 01 січня 2026 року, виходячи з прожиткового мінімуму, передбаченого статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» ОСОБА_1 ; 
- зобов`язати ГУПФ України в Полтавській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок пенсії на підставі довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01 січня 2026 року, виданої ТУ БЕБ у м. Києві.
Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що позивачка проходила службу в ТУ БЕБ у м. Києві, є пенсіонером, перебуває на обліку ГУПФ України в Полтавській області у отримує пенсію на підставі Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". З огляду на збільшення з 01.01.2026 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного Законом України "Про Державний бюджет України на 2026 рік", позивачка звернулась до відповідача із заявою про складення та подання до пенсійного органу довідки про розмір її грошового забезпечення станом на 01.01.2026 для проведення перерахунку пенсії з 01.02.2026. А оскільки відповідач у складенні такої довідки відмовив, позивачка звернулась до суду з цим позовом. 

2. Позиція відповідачів. 

Відповідачі позов не визнали. 
Представник ТУ БЕБ у м. Києві у наданому до суду відзиві на позов просив у задоволенні позовних вимог відмовити посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність /а.с. 25-29/. Свою позицію мотивував посиланням на те, що у ТУ БЕБ у м. Києві посадові оклади визначені з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 2102,00 грн, з 01.01.2026 не змінились, внаслідок чого підстав для складення та надання пенсійному органу довідки про розмір грошового забезпечення позивачки станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії з 01.02.2026 немає. 
Представник ГУПФ України в Полтавській області у відзиві на позов наполягав на відмові у задоволенні позовних вимог, оскільки Кабінет Міністрів України не приймав рішення щодо перерахунку пенсій відповідно до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45. Крім того, представник відповідача зазначив, що позовні вимоги до ГУПФ України в Полтавській області заявлені на майбутнє, а тому підстав для їх задоволення немає. 

3. Процесуальні дії у справі, заяви учасників справи. 

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 04.02.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цій справі, а її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у порядку письмового провадження). 
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 11.02.2026 заперечення представника ТУ БЕБ у м. Києві проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження залишені без задоволення.
Позивачка надала до суду відповідь на відзив /а.с. 32-35, 44-45/, у якій наполягала на задоволенні позовних вимог. 
Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. 
За відсутності клопотань учасників справи про розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи за правилами загального позовного провадження, зважаючи на достатність наданих сторонами доказів та повідомлених обставин, суд розглянув справу у порядку письмового провадження.

Обставини справи 

Позивачка проходила службу в органах БЕБ України та з 15.11.2024 звільнена зі служби з посади керівника Управління аналізу інформації та управління ризиками ТУ БЕБ у м. Києві. 
Позивачка реалізувала право на державне пенсійне забезпечення та отримує пенсію за вислугу років відповідно до норм Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" /а.с. 38/. 
У січні 2026 року позивачка звернулась до ТУ БЕБ у м. Києві із заявою, у якій просила надати до ГУПФ довідку про розмір її грошового забезпечення станом на 01.01.2026 з визначенням розміру складових грошового забезпечення виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" на 01.01.2026 (у розмірі 3328,00 грн) /а.с. 9/. 
ТУ БЕБ у м. Києві у листі від 29.01.2026 повідомило позивачку про відсутність правових підстав для оформлення та надання довідки про грошове забезпечення, оскільки розрахункова величина для обчислення складових грошового забезпечення посадових осіб, які мають спеціальні звання, з 01.01.2026 не змінилась та становить 2102,00 грн /а.с. 10/.
Крім того, на звернення позивачки від 21.01.2026 щодо перерахунку пенсії ГУПФ України в Полтавській області у листі від 22.01.2026 повідомило про відсутність обставин, встановлених Порядок №45, для здійснення відповідного перерахунку /а.с. 11, 12/. 
Не погодившись з позицією відповідачів, позивачка звернулась до суду з цим позовом.

Норми права, якими урегульовані спірні відносини

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спеціальним законом, який регулює правовідносини в сфері пенсійного забезпечення осіб, які перебували на військовій службі, є Закон України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (надалі - Закон №2262-ХІІ). 
Відповідно до частини першої статті 1 Закону №2262-ХІІ особи з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особи, які мають право на пенсію за цим Законом при наявності встановленої цим Законом вислуги на військовій службі, службі в (...) Бюро економічної безпеки України, (...) мають право на довічну пенсію за вислугу років.
Правовою основою для реалізації гарантії перерахунку призначених пенсій у зв`язку зі збільшенням рівня грошового забезпечення, є положення частини третьої статті 43 та частини четвертої статті 63 Закону № 2262-XII.
Так, згідно з частиною третьою статті 43 Закону №2262-ХІІ пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. 
Відповідно до частини четвертої статті 63 Закону №2262-ХІІ усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. 
У силу абзацу першого частини третьої статті 31 Закону України від 28.01.2021 №1150-IX "Про Бюро економічної безпеки України" особливі умови та розміри оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки України визначаються Кабінетом Міністрів України. Посадовий оклад осіб, які мають спеціальні звання, не може становити менше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.
На виконання зазначеної норми Кабінет Міністрів України постановою від 06.10.2021 №1068 затвердив Умови та розміри оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки, пунктом 2 яких передбачено, що посадові оклади осіб, які мають спеціальні звання БЕБ, визначаються шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, на коефіцієнт.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" установлено з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3209 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: (...) працездатних осіб - 3328 гривень; працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, посадового окладу прокурора окружної прокуратури, посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів, - на рівні, встановленому для відповідного державного органу станом на 31 грудня 2025 року.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" було установлено з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2920 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: (...) працездатних осіб - 3028 гривень; працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, - 2102 гривні; працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів, - 2102 гривні.
Механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262-XII, визначений Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 (надалі - Порядок №45), пунктом 1 якого передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. 
За змістом пунктів 2, 3 Порядку №45 Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, та надсилає відповідну інформацію (...). 
Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів, комісіям з реорганізації ДФС/територіальних органів ДФС (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. 
На підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. 
Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.
Наказом бюро економічної безпеки України від 19.07.2023 №220 затверджено Інструкцію про організацію роботи з оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Інструкція). Ця Інструкція визначає процедуру організації в центральному апараті та територіальних управліннях БЕБ роботи з оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій особам, які мають право на пенсійне забезпечення згідно із Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
У силу пункту 1 розділу 2 Інструкції уповноважені структурні підрозділи готують та подають у встановленому чинним законодавством порядку до органів, які призначають пенсії, документи для призначення (перерахунку) пенсій.
Відповідно до пункту 2 розділу 3 Інструкції під час проведення перерахунку пенсій відповідно до списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, складених органами, які призначають пенсії, уповноважений структурний підрозділ на підставі відомостей, отриманих від служби управління персоналом центрального апарату та територіальних управлінь БЕБ, складає довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку. На період підготовки довідок про розмір грошового забезпечення осіб, вказаних в абзаці першому цього пункту, для масового перерахунку пенсій уповноважений структурний підрозділ має право залучати до цієї роботи необхідну кількість працівників БЕБ.

Оцінка судом обставин справи 

Згідно з частиною другою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. 
У цій справі спір стосується наявності підстав для складення довідки про розмір грошового забезпечення позивачки станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії з 01.02.2026, а також проведення перерахунку пенсії з урахуванням грошового забезпечення, зазначеного у відповідній довідці.
Суд, виходячи з наведених вище положень статей 43, 51, 63 Закону №2262-ХІІ, зазначає, що підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами названого Закону, є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, або введення для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, проведені на підставі рішення Кабінету Міністрів України, оскільки саме цьому органу законодавчо надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розмірів грошового забезпечення для такого перерахунку. Перерахунок пенсії здійснюється головними управліннями Пенсійного фонду після надходження від уповноваженого органу відповідної довідки та виключно з урахуванням тих складових грошового забезпечення, які вказані у такій довідці. 
Велика Палата Верховного суду у постанові від 24.06.2020 у справі №160/8324/19 зробила висновки, що: "Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Частина вісімнадцята статті 43 Закону № 2262-ХІІ встановлює, що у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.
Відповідно до частини третьої статті 51 згаданого Закону перерахунок пенсій у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів ПФУ та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.".
Отже, підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами Закону №2262-ХІІ, є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій осіб.
У спірних відносинах позивачка переконувала, що грошове забезпечення посадових осіб ТУ БЕБ у м. Києві, які мають спеціальне звання, з 01.01.2026 збільшилось внаслідок підвищення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" на 01.01.2026 (3328,00 грн). 
Водночас відповідачі наведені обставини заперечували з посиланням на те, що у статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" окремо визначений розмір прожиткового мінімуму працездатних осіб, який застосовується для обчислення розмірів посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, зокрема й Законом України "Про Бюро економічної безпеки України".
Представник ТУ БЕБ у м. Києві у відзиві на позов наголошував, що станом на 01.01.2026 відповідний розмір прожиткового мінімуму залишався незмінним та становив 2102,00 грн, внаслідок чого з 01.01.2026 не відбулось підвищення розміру грошового забезпечення посадових осіб ТУ БЕБ у м. Києві, які мають спеціальне звання, як обов`язкової передумови для складення довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій відповідно до Закону №2262-ХІІ. 
Оцінюючи наведені доводи сторін, суд виходить з таких міркувань. 
Зі змісту процитованих вище приписів частини третьої статті 31 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України", а також пункту 2 Умов та розмірів оплати праці і грошового забезпечення працівників Бюро економічної безпеки, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 №1068, слідує, що посадові оклади осіб, які мають спеціальні звання БЕБ, визначаються шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, на коефіцієнт.
Тож розрахунковою величиною для визначення розміру посадового окладу визначено прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 1 січня календарного року.
У спірний період статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" було визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3328,00 грн), а також окремо розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що застосовується для обчислення розмірів посадових окладів працівників державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, зокрема й Законом України "Про Бюро економічної безпеки України" (2102,00 грн).
Визначення прожиткового мінімуму, закладення правової основи для його встановлення та врахування при реалізації державою конституційної гарантії громадян урегульовано Законом України від 15.07.1999 №966-XIV "Про прожитковий мінімум", відповідно до статті 1 якого прожитковий мінімум - це вартісна величина достатнього для забезпечення нормального функціонування організму людини, збереження його здоров`я набору продуктів харчування (далі - набір продуктів харчування), а також мінімального набору непродовольчих товарів (далі - набір непродовольчих товарів) та мінімального набору послуг (далі - набір послуг), необхідних для задоволення основних соціальних і культурних потреб особистості. 
Прожитковий мінімум визначається нормативним методом у розрахунку на місяць на одну особу, а також окремо для тих, хто відноситься до основних соціальних і демографічних груп населення: дітей віком до 6 років; дітей віком від 6 до 18 років; працездатних осіб; осіб, які втратили працездатність. До працездатних осіб відносяться особи, які не досягли встановленого законом пенсійного віку.
Суд зауважує, що у змісті наведеної норми Закону України "Про прожитковий мінімум" закріплено вичерпний перелік основних соціальних і демографічних груп населення, стосовно яких визначається прожитковий мінімум. "Працівники інших державних органів" до соціальної демографічної групи населення, стосовно яких прожитковий мінімум повинен встановлюватися окремо, не віднесені.
На наведене звернув увагу Верховний Суд у постановах від 27.02.2025 у справі №400/5760/24, від 20.02.2025 у справі №420/3716/24.
Варто зазначити, що зміни до Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" у частині, яка регламентує розмір окладу у спірний період, про який йдеться у позовній заяві, а також до Закону України "Про прожитковий мінімум" щодо визначення прожиткового мінімуму окремо для працівників державних органів - не вносилися, тож законних підстав для зменшення розміру прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб на 01.01.2026 для цілей визначення посадового окладу осіб, які мають спеціальне звання БЕБ, - немає.
У спірних відносинах Закон України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" фактично змінив складову для визначення базового розміру посадового окладу осіб, які мають спеціальне звання БЕБ, що порушує гарантії незалежності вказаної категорії працівників, визначені частиною першою статті 5 Закону №1150-ІX (щодо належної оплати праці та соціальних гарантій працівників Бюро економічної безпеки України; установленого законом порядком фінансування та матеріально-технічного забезпечення Бюро економічної безпеки України).
Закон України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" не повинен містити інакшого чи додаткового правового регулювання правовідносин, що охоплюються предметом регулювання інших законів України, особливо тієї сфери суспільних відносин, для яких діють спеціальні норми. 
Конституція України не надає закону про Державний бюджет України вищої юридичної сили стосовно інших спеціальних законів.
На такі аспекти законодавчого регулювання звернув увагу Конституційний Суд України у рішеннях від 09 липня 2007 року № 6-рп/2007 (справа про соціальні гарантії громадян) та від 22 травня 2008 року № 10-рп/2008 (справа щодо предмета та змісту закону про Державний бюджет України).
Аналогічні правові висновки у подібних правовідносинах висловив Верховний Суд у постановах від 10 листопада 2021 року у справі №400/2031/21, від 30 листопада 2021 року у справі №360/503/21, від 02 червня 2023 року у справі №400/4904/21, від 13 липня 2023 року у справі №280/1233/22, від 24 липня 2023 року у справі №280/9563/21, від 25 липня 2023 року у справі №120/2006/22-а, від 26 липня 2023 року у справі №240/2978/22, від 27 липня 2023 року у справі №240/3795/22.
У рішенні від 28 серпня 2020 року №10-p/2020 Конституційний Суд України наголосив на тому, що скасування чи зміна законом про Державний бюджет України обсягу прав i гарантій та законодавчого регулювання, передбачених у спеціальних законах, суперечить статті 6, частині другій статті 19, статті 130 Конституції України.
Виходячи з того, що предмет регулювання законів України про Державний бюджет України на кожний рік, є спеціальним, що обумовлено положеннями пункту 1 частини другої статті 92 Основного Закону України, Конституційний Суд України в Рішенні від 27 лютого 2020 року №3-p/2020 дійшов висновку, що ним не можна вносити зміни до інших законів України, зупиняти їх дію a6o скасовувати їx, а також встановлювати інше (додаткове) законодавче регулювання відносин, відмінне від того, що є предметом спеціального регулювання іншими законами України (абзац восьмий підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини).
У Рішенні Конституційного Суду України від 18.06.2020 №5-рп(ІІ)/2020 зазначено, що принцип верховенства права (правовладдя) вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): „закон пізніший має перевагу над давнішим“ (lex posterior derogat priori) - „закон спеціальний має перевагу над загальним“ (lex specialis derogat generali) - „закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим“ (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість (абзац другий підпункту 2.1 пункту 2 мотивувальної частини Рішення).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.02.2020 у справі №520/15025/16-a сформувала правовий висновок, згідно з яким у разі існування неоднозначного a6o множинного тлумачення прав та обов`язків особи в національному законодавстві органи державної влади зобов`язані застосувати підхід, який був би найбільш сприятливим для особи.
Вирішуючи цей спір по суті, суд також враховує принцип тлумачення закону на користь особи, що є однією з основних засад правової системи, яка вказує, що суди повинні намагатися тлумачити закони та його норми в такий спосіб, щоб максимально захищати права та інтереси фізичної особи. Цей принцип також часто відомий як "in dubio pro persona" або "in dubio pro homine" (латинською мовою), що означає "у вагомих сумнівах - на користь людини". 
Важливо також відзначити, що принцип тлумачення закону на користь особи не означає безумовне ігнорування закону, але вказує на те, що в сумнівних ситуаціях суди повинні намагатися вибрати інтерпретацію, яка максимально захищає права та інтереси саме фізичної особи. 
Такий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 10.01.2024 у справі №240/4894/23.
Суд також враховує, що підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, є збільшення рівня грошового забезпечення діючих військовослужбовців та осіб, які мають право на пенсію за Законом №2262-ХІІ, що може бути реалізовано двома шляхами:
- через централізований механізм повідомлень та інформувань територіального органу Пенсійного фонду України органами влади, у спосіб, визначений пунктами 1-3 Порядку № 45; 
- за відповідною заявою пенсіонера та доданими до неї документами. 
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд, зокрема, у постановах від 26.07.2023 у справі №380/16010/21, від 17.10.2023 у справі №380/657/22, від 14.11.2023 у справі №380/2246/22, від 28.11.2023 у справі №160/12994/22, від 10.01.2024 у справі №№400/3128/23 та ін.
За наведених обставин суд дійшов до висновку, що ТУ БЕБ у м. Києві, відмовляючи у наданні позивачці довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2026 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, положень статті 31 Закону №1150-IX та пункту 2 Умов №1068, із зазначенням відомостей про розмір грошового забезпечення, обчисленого з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026 у розмірі 3328,00 грн, для проведення перерахунку основного розміру її пенсії з 01.02.2026 (з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії), діяло не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
До моменту отримання належної довідки від відповідача у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивачки.
Отже відмова ТУ БЕБ у м. Києві у підготовці і наданні до ГУПФ України в Полтавській області довідки про розмір грошового забезпечення позивачки станом на 01.01.2026 для проведення перерахунку основного розміру її пенсії з 01.02.2026, є протиправною. 
У спірних відносинах позивачка зверталась до ТУ БЕБ у м. Києві із заявою про складення та надання до ГУПФ довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, а відповідач відмовив у її виготовленні, тобто вчинив дії, що за вищевикладених обставин належить визнати протиправними. 
З урахуванням вищевикладеного, суд на підставі частини другої статті 9 КАС України вважає за необхідне визнати протиправними дії ТУ БЕБ у м. Києві щодо відмови позивачці у підготовці і наданні до ГУПФ України в Полтавській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії з 01.02.2026, зобов`язавши відповідача підготувати та надати до пенсійного органу довідку про розмір грошового забезпечення позивачки станом на 01.01.2026, обчисленого з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026 у розмірі 3328,00 грн, для перерахунку основного розміру пенсії позивачки з 01.02.2026. 
Щодо позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності ГУПФ України в Полтавській області з проведення перерахунку пенсії та зобов`язання відповідача здійснити такий перерахунок, суд виходить з таких міркувань. 
У силу частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. 
Зміст наведеної правової норми свідчить, що судовому захисту підлягають лише порушені права, свободи і інтереси фізичних або права і інтереси юридичних осіб, а не можливість їх порушення в майбутньому. 
Ключовим правовим питанням у справі, щодо якого фактично виник спір, є право позивачки на отримання від ТУ БЕБ у м. Києві довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії. Своєю чергою, питання щодо здійснення перерахунку пенсії на підставі такої довідки є похідним і повинне вирішуватись після вирішення питання про наявність підстав для складення такої довідки. 
Суд зауважує, що у спірних відносинах ТУ БЕБ у м. Києві ще не виготовлена та не подана до ГУПФ України в Полтавській області довідка про розмір грошового забезпечення позивачки станом на 01.01.2026 для перерахунку її пенсії з 01.02.2026. 
Як наслідок, у спірних відносинах відсутня протиправна бездіяльність ГУПФ України в Полтавській області щодо проведення перерахунку пенсії на підставі відповідної довідки. 
З урахуванням зазначеного суд дійшов висновку, що вимоги у цій частині спрямовані на майбутнє, тоді як до завдань адміністративного судочинства належить не просто констатування існування певного права у особи, яка звернулася до суду, а саме захист такого права, порушення якого вже настало. 
Оскільки судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому, у задоволенні цих позовних вимог слід відмовити, як передчасних. 
Зважаючи на встановлені у ході судового розгляду фактичні обставини справи та беручи до уваги норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 частково.

Розподіл судових витрат

Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Позивачка при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 2662,00 грн, що зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України /а.с. 14, 15/. 
Інші судові витрати у справі відсутні. 
Згідно з частиною третьою статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. 
З огляду на предмет спору, зміст позовних вимог та враховуючи задоволення позовних вимог частково, судові витрати позивачки зі сплати судового збору належить розподілити шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань ТУ БЕБ у м. Києві на її користь коштів у розмірі 1331,20 грн (одна тисяча триста тридцять одна гривня двадцять копійок). 

Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково. 
Визнати протиправними дії Територіального управління Бюро економічної безпеки у м. Києві щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2026 для перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2026.
Зобов`язати Територіальне управління Бюро економічної безпеки у м. Києві підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2026, обчисленого з урахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2026 у розмірі 3328,00 грн, для здійснення обчислення та перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2026.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити. 
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Територіального управління Бюро економічної безпеки у м. Києві на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1331,20 грн (одна тисяча триста тридцять одна гривня двадцять копійок). 
Позивачка: ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ).
Відповідачі:
1) Територіальне управління Бюро економічної безпеки у м. Києві (унікальний ідентифікаційний номер юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України 45075262; вул. Німецька, 1/32, м. Київ, 03150);
2) Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (унікальний ідентифікаційний номер юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України 13967927; вул. Гоголя, 34, м. Полтава, Полтавська область, 36000). 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Апеляційна скарга подається безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів після складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Олександр КУКОБА