Справа № 202/2225/25
Провадження № 2/202/1161/2026

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2026 року Індустріальний районний суд міста Дніпра у складі:

головуючої судді – Бєсєди Г.В.
за участю секретаря – Міщенко М.С.
представника відповідача – Бур`янського А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою акціонерного товариства «Сенс банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:
До Індустріального районного суду м. Дніпра звернувся представник акціонерного товариства «Сенс банк» з позовом до  ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. 
В обґрунтування позовної заяви зазначає, що 06.11.2021 між банком та відповідачем було укладено кредитний договір, що підтверджується: офертою на укладання угоди про надання кредиту № 501386476, акцептом пропозиції на укладання угоди про надання кредиту № 501386476, додатком № 1 «Графік платежів та розрахунок сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки з урахуванням вартості всіх супутніх послуг», паспортом споживчого кредиту; анкетою-заявою про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк». Позичальник кредит отримав, що підтверджується меморіальним ордером № 683276566 від 08.11.2021 року, виписками по рахункам № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 . Проте позичальник не виконав взяті на себе зобов`язання, припинивши здійснювати платежі в рахунок повернення кредиту та сплачувати проценти за користування ним. Загальна заборгованість за кредитним договором № 501386476 від 06.11.2021 становить 454 135, 82 грн., з яких: за кредитом: 241 625,34 грн; по відсотках: 212 510,48 грн. 
Представник позивача у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи в його відсутність. Представник позивача надав додаткові письмові пояснення в справі в яких зазначала, що позичальнику направлялась вимога про усунення порушення на його адресу: АДРЕСА_1 . Зазначена адреса відповідача міститься в укладеному договорі, а також в поданих в його інтересах процесуальних документах. Направлення відповідно до частини десятої статті 11 Закону № 1023-XII вимоги про дострокове повернення кредиту свідчить про дотримання кредитором вимог цього Закону і не позбавляє суд права вирішити позов по суті заявлених вимог за умови, що на час ухвалення рішення минув строк для виконання вимоги і вона не втратила чинності. Вказані вимоги банком виконано, а матеріалами справи підтверджені обставини направлення Банком на вказану відповідачем при укладенні кредитного договору зареєстровану адресу проживання вимоги про дострокове погашення кредиту. Отже, Банк належним чином повідомив відповідача про необхідність дострокового повернення кредитних коштів, а сам лише факт неотримання ним письмової вимоги не свідчить про порушення банком досудового порядку врегулювання питання дострокового повернення коштів за договором споживчого кредиту.
Також зазначала, що позичальник кредит отримав, що підтверджується меморіальним ордером, виписками по рахункам. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Заборгованість відповідачем у встановленому законом порядку також не була спростована. Доказів, які б спростовували розмір заборгованості за кредитним договором, відповідач суду не надавав. Також зазначала, що відповідачем пропущений строк на звернення до суду із відзивом на позовну заяву та не наведено поважних, об`єктивних причин, що перешкоджали подати його вчасно.
Представник ОСОБА_1 – адвокат Бур`янський А.В. просив відмовити в задоволенні позовної заяви. Зазначав, що відповідач не отримував жодних вимог від позивача про усунення порушень.Також в обґрунтування заперечень щодо позовних вимог зазначав, що з боку позивача не надано належних та допустимих доказів того, що відповідачем було отримано саме ту суму, яку просить стягнути позивач. Так, меморіальний ордер № 683276566 від 08.11.2021 не містить підпису відповідача. Відповідач вважає, що позивачем не додано всі необхідні документи первинного бухгалтерського обліку у сукупності, які можуть свідчити про реальне перерахування коштів відповідачу. Окрім цього, відповідач заявляє про пропуск строку звернення до суду з цим позовом з боку позивача з огляду на те, що згідно наданих позивачем документів (вимога про усунення порушень) – позивачу ще 06.11.2021 стало відомо про порушення з боку відповідача умов кредитного договору. Загальна позовна давність установлюється тривалістю у три роки. Дата повернення кредиту – 08.11.2026. Тобто на момент звернення до суду позивача 05.03.2025 минув трирічний строк позовної давності, а тому просив суд застосувати до даних правовідносин строк позовної давності.
Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позовні вимоги акціонерного товариства «Сенс банк» підлягають задоволенню.
Судом встановлено, що 06.11.2021 між банком та відповідачем з дотриманням приписів чинного законодавства України було укладено кредитний договір, що підтверджується: офертою на укладання угоди про надання кредиту № 501386476, акцептом пропозиції на укладання угоди про надання кредиту № 501386476, додатком № 1 «Графік платежів та розрахунок сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки з урахуванням вартості всіх супутніх послуг», паспортом споживчого кредиту; анкетою-заявою про акцепт публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк». 
Належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».
Згідно із зазначеною нормою підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.
Пунктом 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75, передбачено, що виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.
Позичальник кредит отримав, що підтверджується меморіальним ордером № 683276566 від 08.11.2021 року, виписками по рахункам № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , що є належними доказами, які підтверджують отримання відповідачем коштів.
Загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» затверджено рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк». 
Позичальник взяв на себе зобов`язання повертати кредит щомісячними платежами у розмірах та порядку, визначеному сторонами у графіку погашення кредиту. 
Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Частиною 1 статті 1049 ЦК України також передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором. 
Згідно зі статтею 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Статтями 526, 530 ЦК України визначено, що зобов`язання повинно виконуватися належним чином і у встановлений строк. 
У разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки (стаття 611 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Судом встановлено, що кредитор виконав свої зобов`язання щодо надання кредиту, а позичальник  ОСОБА_1  порушив порядок та строки виконання зобов`язань за кредитним, у зв`язку із чим станом на 13.08.2024 виникла заборгованість за кредитним договором від 06.11.2021 в сумі 454 135, 82 грн., з яких: за кредитом: 241 625,34 грн; по відсотках: 212 510,48 грн. 
Заборгованість відповідачем у встановленому законом порядку також не була спростована. Доказів, які б спростовували розмір заборгованості за кредитним договором, відповідач суду не надавав.
Позичальнику направлялась вимога про усунення порушення на його адресу: АДРЕСА_1 . Зазначена адреса відповідача міститься в укладеному договорі.
Належним дотриманням процедури повідомлення боржника про вимогу стосовно усунення порушення слід вважати таке повідомлення, що було надіслане належним чином, проте не отримане внаслідок недбалості або ухилення від отримання (зокрема у разі зміни адреси проживання без повідомлення банку).
Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 19 січня 2022 року у справі № 361/3222/19 (провадження № 61-2788св21), від 15 листопада 2023 року у справі № 754/8583/20 (провадження № 61-10244св23), від 07 березня 2024 року у справі № 487/3170/22 (провадження № 61-17884св23), від 18 лютого 2025 року у справі № 754/2820/20 (провадження № 61-4164св24).
Щодо строків позовної давності.
Відповідно до статті 256 ЦК України,позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Частиною четвертою статті 267 ЦК України передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
Частинами першою, п`ятою статті 261 ЦК України встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.
Позовна давність відповідно до частини першої статті 260 ЦК України обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253-255 цього кодексу.
Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (частини перша та друга статті 264 ЦК України). Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується (частина третя вказаної статті).
ЄСПЛ зауважує, що «позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності у суді після закінчення певного періоду часу після вчинення правопорушення. Періоди позовної давності, які є звичним явищем у національних правових системах Договірних держав, переслідують декілька цілей, що включають гарантування правової визначеності й остаточності та запобігання порушенню прав відповідачів, які могли би бути ущемлені у разі, якщо би було передбачено, що суди ухвалюють рішення на підставі доказів, які могли стати неповними внаслідок спливу часу» (див. mutatis mutandis рішення у справах «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії» від 20 вересня 2011 року, «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства» від 22 жовтня 1996 року («Stubbings and Others v. the United Kingdom», заяви № 22083/93 і № 22095/93, § 51)).
Частина четверта статті 267 ЦК України визначає, що поза межами позовної давності вимоги задовольнятися не можуть, і сплив цього строку є підставою для відмови у позові.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України), а спеціальна позовна давність до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені)- тривалістю в один рік (пункт 1 частини другої статті 258 ЦК України).
Відповідно до статті 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Початок перебігу позовної давності визначається статтею 261 ЦК України. Так, за загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила(частина перша статті 261 ЦК України). А за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята цієї статті).
Водночас, Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року N 211 впроваджено на всій території України карантин з 12 березня 2020 року, строк якого неодноразово продовжувався.
В останнє такий строк був продовжений постановою Кабінету Міністрів України від 19 червня 2023 року № 650 включно до 30 червня 2023 року.
Згідно із Законом України від 30 березня 2020 року № 540-1X розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК доповнено п. 12, яким під час карантину строки, визначені, зокрема, статтями 257, 258 Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину, тобто, до 30 червня 2023 року.
У п. 12 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України в редакції Закону № 540-1X перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 07 вересня 2022 року в справі № 679/1136/21.
01 липня 2023 року дію карантину скасовано.
24.02.2022 в Україні введений воєнний стан Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, строк якого також неодноразово продовжувався та діє по теперішній час.
У п. 19 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України зазначено, що у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.
Позовна заява до суду подана під час воєнного стану в Україні.
Враховуючи зазначене доводи відповідача щодо звернення позивача до суду за межами строку позовної давності не заслуговують на увагу.
Враховуючи, що відповідач свої зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконує, суд вважає, що з відповідача на користь банку необхідно стягнути заборгованість за кредитним договором в сумі 454 135, 82 грн.
Крім того, при зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 5 449, 61 грн. 
Згідно з частиною 1 статтею 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Керуючись ст. ст. 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Позов акціонерного товариства «Сенс банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості– задовольнити.

Стягнути з  ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) на користь акціонерного товариства «Сенс банк»(м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100, код ЄДРПОУ 23494714) заборгованість за кредитним договором №501386476 від 06.11.2021 в сумі 454 135, 82 грн. (чотириста п`ятдесят чотири тисячі сто тридцять п`ять гривень 82 копійки), з яких: за кредитом: 241 625,34 грн.; по відсотках: 212 510,48 грн. 

Стягнути з  ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) на користь акціонерного товариства «Сенс банк»(м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100, код ЄДРПОУ 23494714) витрати по сплаті судового збору в сумі 5 449, 61 грн. 

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Бєсєда