Р І Ш Е Н Н Я
іменем України

Справа № 126/1028/26
Провадження № 2/126/1267/2026
"15" червня 2026 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області
в складі головуючого судді Рудя О.Г.
секретар Кучанська В.М.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, який обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_3 . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки, розташованої на території Бершадської міської ради за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,1000 га, яка належала ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку Серія ВН від 13.12.1993.
Вона є спадкоємцем першої черги на спадкове майно, що залишилося після смерті батька, крім неї є ще один спадкоємець за законом, це її рідний брат, відповідач по справі ОСОБА_2 , який теж претендує на спадкове майно.
До самої смерті батька, вона особисто здійснювала за ним догляд, купувала необхідні ліки, продукти харчування. Після смерті батька понесла всі витрати по похованню.
Позивач звернувся до нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини, однак їй було в цьому відмовлено у зв`язку з тим, що вона пропустила встановлений строк на прийняття спадщини.
Вважає, що вона пропустила строк на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки через проблеми зі здоров`ям, їй часто доводиться звертатися в медичні заклади та проходити лікування.
Внаслідок вищезазначеного, ОСОБА_1 позбавлена можливості оформити свої спадкові права, тому просить визначити їй, як спадкоємцю першої черги за законом, додатковий строк для прийняття спадщини, що належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 її батьку ОСОБА_3 ..
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не явилася. Представник позивача адвокат Салманова-Похила Ф.А. надала до суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у її відсутність та відсутність позивача.
Відповідач ОСОБА_2 та його представник - адвокат Янчук В.М. в судове засідання не явилися, подали заяви, в яких позовні вимоги визнали, розгляд справи просили здійснювати у їхню відсутність.
Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.
Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 .. Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки, розташованої на території Бершадської міської ради за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,1000 га, яка належала ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку Серія ВН від 13.12.1993, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 ; довідкою про причини смерті від 31.01.2025 № 22; Витягом з Державного реєстру; копіями свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 та про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 ; копією Державного акту на право власності на земельну ділянку Серія ВН від 13.12.1993.
Спадкоємцями за законом першої черги спадкування у померлого ОСОБА_3 є - позивач та відповідач ОСОБА_2 , який теж претендує на спадкове майно.
Позивач стверджує, що після смерті батька, у відведений законом для подання заяви про прийняття спадщини строк, не звернулася із відповідною заявою до нотаріуса із тих підстав, що через проблеми зі здоров`ям, їй часто доводилося звертатися в медичні заклади та проходити лікування (копії медичних документів, виписок долучені до матеріалів справи).
Позивач, як спадкоємець першої черги за законом, маючи намір реалізувати свої спадкові права, звернулася із заявою до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Гонтарук Т.І. з відповідною заявою, проте нотаріус відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини після смерті батька та було рекомендовано звернутися до суду для вирішення даного питання, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 371/02-31 від 22.12.2025.
Вирішуючи спір в межах заявлених вимог, суд виходить з наступного.
У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1270 цього Кодексу передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" спадкоємці, які не прийняли спадщину в установлений законом строк, можуть звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ст. 1272 ЦК України, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності цього Кодексу, а саме з 1 січня 2004 року.
Стаття 17 Закону України "Про виконання рішення застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач, як спадкоємець за законом, звернулася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна після смерті батька з пропуском шестимісячного строку, оскільки, як зазначає, має проблеми зі здоров`ям, їй часто доводиться звертатися в медичні заклади та проходити лікування, що підтверджує копіями медичних документів.
На переконання суду дані обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини також на сьогоднішній день у позивача відсутній інший спосіб реалізувати своє право на спадщину крім судового. Задоволення позову не суперечить вимогам та законним інтересам сторін та відповідає чинному законодавству України.
Враховуючи викладене, у суду є підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом двох місяців.
Керуючись ст.ст. 1268-1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 13, 81, 200, 206, 223, 247, 263, 264, 265, 293, 315 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ), додатковий строк тривалістю два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визначений строк обраховувати з дати набрання даним рішенням законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. Г. Рудь