ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

24 квітня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/14355/24	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Божко Л.А. (доповідач),
суддів: Шлай А.В., Кругового О.О., 

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2024 року (суддя Ільков В.В.) в адміністративній справі №160/14355/24 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії,- 
В С Т А Н О В И В: 
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати Висновок комісії з проведення службового розслідування відповідно до рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти 2 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) військової частини НОМЕР_1 солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин, що призвели до захворювання, затвердженого Командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_2 від 20.06.2022 року;
- зобов`язати відповідача повторно провести службове розслідування обставин отримання травми хребта, що сталось, з позивачем, 08.11.2021 року, приблизно об 22.20 годин ночі, під час виконання ним службових обов`язків вартового при посилені постів у районі посту № 15 варти № 5 у відповідності до норм “Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України”, затвердженого Наказом МВС України 27.12.2002 року №1346, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 січня 2003 року за №83/7404.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що службове розслідування проведено з порушенням Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС від 27.12.2002 №1346. Зазначено, що саме відповідна комісія відповідача уповноважена провести в належні спосіб і порядку розслідування нещасного випадку, скласти за його результатом акт за формою Н-5 та в залежності від його підвиду - Н-1 (якщо випадок трапився під час виконання службових обов`язків) або НТ (якщо трапився не під час виконання службових обов`язків). 
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2024 року позов задоволено частково. Скасовано Висновок комісії з проведення службового розслідування відповідно до рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти 2 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) військової частини НОМЕР_1 солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин що призвели до захворювання, затвердженого Командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_2 від 20.06.2022 року. Зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 Національної гвардії України повторно розглянути рапорт ОСОБА_1 від 09.06.2022 року щодо призначення та проведення службового розслідування обставин отримання травми хребта, що сталось з ОСОБА_1 08.11.2021 року, приблизно о 22.20 годин ночі, під час виконання ним службових обов`язків вартового при посилені постів у районі посту № 15 варти № 5, враховуючи положення та норми “Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України”, затвердженого Наказом МВС України 27.12.2002 року №1346, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 січня 2003 року за №83/7404 та з урахуванням висновків, здійснених у цьому рішенні суду. В іншій частині позовних вимог відмовлено. 
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову. 
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, відповідач посилається на те, що службове розслідування – це оди із правових інструментів, наданих командиру для зміцнення та підтримання військової дисципліни. При цьому скасування висновку комісії з проведення службового розслідування є перешкоджанням виконання командиром свого обов`язку щодо підтримання належного стану військової дисципліни у ввіреному йому підрозділі. 
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, правову оцінку досліджених судом доказів по справі, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги відповідача з огляду на таке.
Встановлені обставини справи свідчать про те, що згідно з військовим квитком серії НОМЕР_2 , ОСОБА_1 , 12.04.2021 року було прийнято на службу до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України стрільцем. 
Позивач зазначив, що 08.11.2021 року, приблизно о 22.20 години ночі, під час проходження служби при виконання обов`язків вартового при посилені постів у районі посту № 15 варти № 5 на переході через залізничну колію він отримав травму хребта, в подальшому в період з 08.11.2022 року по 15.05.2023 року проходив лікування та курс реабілітації у зв`язку із отриманою травмою, що підтверджується доданими до позову медичними документами. 
У зв`язку із чим, 09.06.2022 року позивач звернувся до командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, подавши рапорт, про те, що він перебуваючи на службі, 08.11.2021 року, приблизно об 22.20 годин ночі, під час виконання обов`язків вартового при посилені постів у районі посту № 15 варти № 5 на переході через залізничну колію отримав травму хребта та просив про призначення і проведення службового розслідування по цьому факту та видачі йому довідки про обставини травми, отриманої ним згідно до Додатку 5 до Положення про військово – лікарську експертизу в Збройних силах України, затвердженого Наказом Міністра оборони України від 14.08.2008 року. 
11.06.2022 року командиром військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України видано наказ (№ 216) про призначення комісії про проведення службового розслідування відповідно рапорту стрільця 1-го відділення 1-го взводу 5-ї роти 2-го стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин, що призвели до захворювання.
Згідно п.2 наказу від 11.06.2022 року за №216 “Про призначення комісії з проведення службового розслідування відповідно рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти 2 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин, що призвели до захворювання” вказано Комісії у своїй роботі керуватися вимогами наказу МВС від 27.12.2002 року за №1346 “Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах систему МВС України”. 
Так, у період з 11.06.2022 року по 20.06.2022 року комісією було проведено розслідування випадку, що стався з Позивачем 08.11.2021 року. 
За результатами проведеного розслідування відповідачем було складено Висновок комісії з проведення службового розслідування відповідно до рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти 2 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) військової частини НОМЕР_1 солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин що призвели до захворювання, затвердженого Командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_2 від 20.06.2022 року. 
Згідно цього Висновку від 20.06.2022 року, вирішено службове розслідування відповідно до рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти НОМЕР_3 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин що призвели до захворювання закінчити. Приймаючи до уваги, що у виписці 3496/737 із медичної карти стаціонарного хворого неврологічного відділення вказано, що 28.10.2015 ОСОБА_1 був консультований нейрохірургом ОКЛМ ДЗ та отримав діагноз: остеохондроз, зміщення диску L4-L5, ридикулопатія L5 зліва. Було рекомендоване оперативне лікування. На службі солдат ОСОБА_1 знаходився з 12.04.2021 року. Факт отримання травми під час проходження служби не підтверджується. 
Позивач не погодившись із вказаними вище висновками, комісії, вважаючи їх необґрунтованими, та такими, що не відповідають вимогам законодавств з огляду на фактичні обставинам отримання травми під час служби, звернувся до суду про його скасування та відновлення його порушених прав шляхом проведення повторного розслідування. 
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне. 
Підстави та механізм проведення службового розслідування стосовно військовослужбовців Збройних Сил України, а також військовозобов`язаних та резервістів, які не виконали (неналежно виконали) свої службові обов`язки або вчинили правопорушення під час проходження служби (зборів) визначає Порядок проведення службового розслідування у Збройних Силах України, затверджений наказом Міністерства оборони України від 21.11.2017 № 608 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 13.12.2017 за №1503/31371 (далі Порядок №608).
Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку виконавською дисципліною є належне, своєчасне та якісне виконання військовослужбовцями функціональних обов`язків (посадових інструкцій), наказів Міністерства оборони України, доручень, рішень, планів, програм, які затверджуються в органах військового управління або надходять для виконання до Міністерства оборони України або інших органів військового управління (військових частин).
Службове розслідування - комплекс заходів, які проводяться з метою уточнення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, а також встановлення ступеня вини особи (осіб), чиї дії або бездіяльність стали причиною вчинення правопорушення.
Згідно пункту 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування може призначатися у разі:
- невиконання або неналежного виконання військовослужбовцем службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або загрожувало життю і здоров`ю особового складу, цивільного населення чи заподіяло матеріальну або моральну шкоду;
- невиконання або неналежного виконання вимог наказів та інших керівних документів, що могло негативно вплинути чи вплинуло на стан боєздатності, бойової готовності підрозділу чи військової частини або на стан виконання покладених на Збройні Сили завдань;
- неправомірного застосування військовослужбовцем фізичного впливу, зброї, спеціальних засобів або інших засобів ураження до інших військовослужбовців чи цивільних осіб, особливо, якщо це призвело до їх поранення, травмування або смерті;
- дій військовослужбовця, які призвели до спроби самогубства іншого військовослужбовця;
- втрати або викрадення зброї чи боєприпасів;
- порушення порядку та правил несення чергування (бойового чергування), вартової (вахтової) або внутрішньої служби, що могло спричинити або спричинило негативні наслідки;
- недозволеного розголошення змісту або втрати службових документів;
- внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєне військовослужбовцем кримінальне правопорушення;
- повідомлення військовослужбовцю про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення;
- вчинення корупційного злочину або правопорушення, пов`язаного з корупцією;
- скоєння військовослужбовцем під час виконання обов`язків військової служби дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок якої загинули або отримали тілесні ушкодження інші особи;
- надходження повідомлення (у тому числі анонімного) щодо порушення вимог Закону України Про запобігання корупції, а наведена в ньому інформація стосується конкретної особи, містить фактичні дані, які можуть бути перевірені.
Службове розслідування може проводитися і в інших випадках з метою уточнення причин та умов, що сприяли правопорушенню, та встановлення ступеня вини посадових (службових) осіб.
За рішенням відповідного командира (начальника) службове розслідування може призначатися за письмовим рапортом (доповідною або пояснювальною запискою) військовослужбовця з метою зняття безпідставних, на його думку, звинувачень або підозри.
Пунктом 3 розділу ІІ Порядку передбачено, що службове розслідування проводиться для встановлення: неправомірних дій військовослужбовця, яким вчинено правопорушення; причинного зв`язку між правопорушенням, з приводу якого було призначено службове розслідування, та виконанням військовослужбовцем обов`язків військової служби; вини військовослужбовця; порушень нормативно-правових актів, інших актів законодавства; причин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення.
Порядок проведення службового розслідування врегульований нормами розділу ІІІ Порядку №608, відповідно до якого рішення про призначення службового розслідування приймається командиром (начальником), який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарне стягнення. Службове розслідування призначається письмовим наказом командира (начальника), у якому зазначаються підстава, обґрунтування або мета призначення службового розслідування, особа, стосовно якої воно проводиться, строк проведення службового розслідування, а також визначаються посадова (службова) особа, якій доручено його проведення, або голова та члени комісії з проведення службового розслідування.
Особи, які проводять службове розслідування, відповідають за всебічність, повноту, своєчасність та об`єктивність його проведення, додержання законодавства України, а також за нерозголошення інформації, яка стосується службового розслідування.
Згідно з Розділом IV Порядку №608 особи, які проводять службове розслідування, зобов`язані:
- дотримуватися вимог законодавства України, вживати всіх передбачених законодавством заходів для всебічного, повного, своєчасного і об`єктивного розслідування обставин вчиненого правопорушення;
- виявляти (з`ясовувати) обставини, які підтверджують або спростовують інформацію щодо скоєння правопорушення, а також встановлювати обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність правопорушника;
- розглядати заяви і клопотання військовослужбовця, правопорушення якого підлягає службовому розслідуванню, що були подані під час проведення службового розслідування та стосуються його проведення.
З матеріалів справи встановлено, згідно п.2 наказу від 11.06.2022 року за №216 “Про призначення комісії з проведення службового розслідування відповідно рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти 2 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин, що призвели до захворювання” наказано Комісії у своїй роботі керуватися вимогами наказу МВС від 27.12.2002 року за №1346 “Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах систему МВС України”. 
Отже, службове розслідування обставин отримання травми хребта, що сталось, з позивачем, 08.11.2021 року, приблизно о 22.20 годин ночі, під час виконання ним службових обов`язків вартового при посилені постів у районі посту № 15 варти № 5 у відповідності до норм “Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України” мало бути проведено за положеннями та з урахуванням наказу МВС України 27.12.2002 року №1346. 
Відповідач вказує на те, що оскільки між подією, зазначеною у рапорті солдата ОСОБА_1 та датою написання цього рапорту існує значний проміжок у часі командиром військової частини з метою встановлення наявності або відсутності самого факту травмування; осіб, з вини яких трапилося можливе травмування, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або спричинили їх виникнення; порушення норм законодавства або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, причетних до можливої події; форму вини (навмисно чи з необережності); причини можливої події, було прийнято рішення про призначення саме службового розслідування, у відповідності до Порядку проведення службових розслідувань у Національній гвардії України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України “Про затвердження Порядку проведення службових розслідувань у Національній гвардії України” від 21 квітня 2020 року № 347.
Також, вказують про те, що за результатами проведення службового розслідування відповідно рапорту стрільця 1-го відділення 1-го взводу 5-ї роти 2-го стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин, що призвели до захворювання, факту травмування солдата ОСОБА_1 - не виявлено. Довідки, надані ОСОБА_1 до рапорту про проведення службового розслідування, факту травмування під час несення служби - не вказують. Тобто, причини, які б зумовили для військової частини обов`язок проведення розслідування, передбаченого Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого Наказом МВС “Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України” від 27.12.2002 № 1346 - відсутні.
Із метою врегулювання питань, пов`язаних з розслідуванням та веденням обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах внутрішніх справ України розроблено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 27.12.2002 року за № 1346 (далі – Порядок №1346).
Згідно із пунктом 2.1 Порядку № 1346 розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, гострі професійні захворювання і гострі професійні та інші отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани та інші надзвичайні події), контакту з тваринами, комахами та іншими представниками фауни і флори, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день, а також випадки смерті в підрозділі (далі - нещасні випадки).
Пунктом 2.2 Порядку № 1346 встановлено, що за результатами розслідування складаються акти за формою Н-1* (додаток 1) і беруться на облік нещасні випадки (у тому числі поранення), які сталися з працівниками в період проходження служби при виконанні службових обов`язків.
Відповідно до пункту 2.4 Порядку № 1346 якщо за висновками роботи комісії з розслідування прийнято рішення, що про нещасний випадок не повинен складатися акт за формою Н-1*, тобто нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, про такий нещасний випадок складається акт за формою НТ* (додаток 2).
Пунктом 3.1 Порядку № 1346 передбачено, що про кожний нещасний випадок (у тому числі поранення) працівник, який його виявив, або сам потерпілий повинні негайно повідомити безпосередньо керівника робіт чи іншу посадову особу підрозділу і вжити заходів до надання необхідної допомоги.
Пунктом 3.4 Порядку № 1346 передбачено, що лікувально-профілактичний заклад системи МВС про кожне звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок (у тому числі поранення) повинен протягом доби повідомити керівника підрозділу, де працює потерпілий, а в разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) - відповідну СЕС системи МВС, терміново надсилаючи відповідне повідомлення про кожного потерпілого за встановленою формою.
Згідно до пункту 3.5 Порядку № 1346, керівник підрозділу, одержавши повідомлення про нещасний випадок (у тому числі поранення), крім випадків зі смертельним наслідком та групових випадків травматизму, наказом або розпорядженням організовує його розслідування комісією не менше ніж три особи, до складу якої включаються: керівник (спеціаліст) служби охорони праці підрозділу (голова комісії), керівник (безпосередній або прямий начальник) структурного підрозділу, де працює потерпілий, інші посадові особи, а в разі гострих професійних захворювань (отруєнь) - також спеціаліст СЕС. До складу комісії не може входити керівник, що безпосередньо керував проведенням робіт, при виконанні яких стався нещасний випадок (у тому числі поранення).
Відповідно до пункту 3.8 Порядку №1346 комісія з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) зобов`язана протягом трьох діб після утворення комісії: обстежити місце події, опитати свідків і осіб, причетних до неї, і одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо; визначити відповідність умов служби (праці, навчання) вимогам нормативно-правових актів про охорону праці; з`ясувати обставини і причини, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначити осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, а також розробити заходи щодо запобігання подібним випадкам; визначити, чи трапився нещасний випадок (у тому числі поранення) у період проходження служби при виконанні службових обов`язків (не пов`язаний з виконанням службових обов`язків); скласти акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (додаток 4) у трьох примірниках, а також акт за формою Н-1* (НТ*) у п`яти примірниках і передати їх на затвердження керівнику підрозділу, який призначив комісію. У разі необхідності встановлений термін розслідування може бути продовжений керівником, який призначив комісію.
Відповідач не заперечує, що позивач звертався до ВЧ з рапортом від 09.06.2022 року щодо надання актів або висновків за фактом розслідування (спеціального розслідування, тощо) нещасних випадків під час проходження позивачем служби та інших питань.
У період з 11.06.2022 року по 20.06.2022 року комісією проведено розслідування випадку, що стався з Позивачем 08.11.2021 року. 
За результатами проведеного розслідування відповідачем було складено Висновок комісії з проведення службового розслідування відповідно до рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти 2 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) військової частини НОМЕР_1 солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин що призвели до захворювання, затвердженого Командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_2 від 20.06.2022 року. 
Згідно цього Висновку від 20.06.2022 року, вирішено службове розслідування відповідно до рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти 2 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин що призвели до захворювання закінчити. Приймаючи до уваги, що у виписці 3496/737 із медичної карти стаціонарного хворого неврологічного відділення вказано, що 28.10.2015 ОСОБА_1 був консультований нейрохірургом ОКЛМ ДЗ та отримав діагноз: остеохондроз, зміщення диску L4-L5, ридикулопатія L5 зліва. Було рекомендоване оперативне лікування. На службі солдат ОСОБА_1 знаходився з 12.04.2021 року. Факт отримання травми під час проходження служби не підтверджується.
З аналізу викладеного слідує, що підставами для проведення розслідування є: раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, що призвели до втрати працездатності; звернення до лікувально-профілактичного закладу з посиланням на нещасний випадок (у тому числі поранення); повідомлення про нещасний випадок.
Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 01.11.2019 у справі № 823/346/17, від 14.04.2020 у справі № 580/1768/19, від 14.07.2020 у справі № 823/1605/17.
Згідно з пунктом 3.19 Порядку №1346 нещасний випадок (у тому числі поранення), про який безпосереднього керівника потерпілого чи керівника підрозділу своєчасно не повідомили, або якщо втрата працездатності від нещасного випадку настала не одразу, незалежно від терміну, коли він стався, розслідується згідно з цим Порядком протягом місяця після одержання заяви потерпілого чи особи, яка представляє його інтереси. Питання про складання акта за формою Н-1* (НТ*) вирішується комісією з розслідування, а в разі незгоди потерпілого чи особи, яка представляє його інтереси, з рішенням комісії - в порядку, передбаченому чинним законодавством.
Аналіз змісту наведених положень Порядку № 1346 дає підстави для висновку, що підставою організації розслідування нещасного випадку є одержання повідомлення про нещасний випадок, і керівник підрозділу, у свою чергу, одержавши повідомлення про нещасний випадок (у тому числі поранення), наказом або розпорядженням організовує його розслідування комісією.
Таким чином, при зверненні позивача з рапортом про проведення розслідування нещасного випадку, який з ним стався під час проходження служби, відповідачу необхідно було створити комісію з розслідування нещасного випадку.
Аналогічні правові висновки здійснені у постанові Другого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2024 року по справі №440/8112/22.
Отже, слід зазначити про те, що встановлені судом обставини свідчать про недотримання відповідачем вказаних вище вимог щодо всебічності, повноти та об`єктивності проведення службового розслідування.
Враховуючи наведене, фактично відмовляючи позивачу в проведенні розслідування нещасного випадку, про що також відповідач вказує у відзиві, з посиланням на значний проміжок часу, відповідач діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що передбачені законодавством України.
У той же час, згідно наказу від 11.06.2022 року за №216, службове розслідування проведено згідно вимог наказу МВС від 27.12.2002 року за №1346 “Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах систему МВС України”. 
Таким чином, судом встановлено, що висновки службового розслідування відповідача не доведені належними доказами.
Таким чином, з урахуванням встановлених обставин справи, висновки відповідача про результати розслідування, згідно спірного висновку, не можуть бути визнанні обґрунтованими та повними.
Відтак, суд визнає обґрунтованими позовні вимоги позивача в частині скасування спірного висновку.
Відповідачем належним чином не доведено правомірність оскаржуваного позивачем висновку. 
Із метою врегулювання питань, пов`язаних з розслідуванням та веденням обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах внутрішніх справ України розроблено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 27.12.2002 року за № 1346 (далі – Порядок №1346).
Згідно із пунктом 2.1 Порядку № 1346 розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, гострі професійні захворювання і гострі професійні та інші отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани та інші надзвичайні події), контакту з тваринами, комахами та іншими представниками фауни і флори, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день, а також випадки смерті в підрозділі (далі - нещасні випадки).
Пунктом 2.2 Порядку № 1346 встановлено, що за результатами розслідування складаються акти за формою Н-1* (додаток 1) і беруться на облік нещасні випадки (у тому числі поранення), які сталися з працівниками в період проходження служби при виконанні службових обов`язків.
Відповідно до пункту 2.4 Порядку № 1346 якщо за висновками роботи комісії з розслідування прийнято рішення, що про нещасний випадок не повинен складатися акт за формою Н-1*, тобто нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, про такий нещасний випадок складається акт за формою НТ* (додаток 2).
Пунктом 3.1 Порядку № 1346 передбачено, що про кожний нещасний випадок (у тому числі поранення) працівник, який його виявив, або сам потерпілий повинні негайно повідомити безпосередньо керівника робіт чи іншу посадову особу підрозділу і вжити заходів до надання необхідної допомоги.
Пунктом 3.4 Порядку № 1346 передбачено, що лікувально-профілактичний заклад системи МВС про кожне звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок (у тому числі поранення) повинен протягом доби повідомити керівника підрозділу, де працює потерпілий, а в разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) - відповідну СЕС системи МВС, терміново надсилаючи відповідне повідомлення про кожного потерпілого за встановленою формою.
Згідно до пункту 3.5 Порядку № 1346, керівник підрозділу, одержавши повідомлення про нещасний випадок (у тому числі поранення), крім випадків зі смертельним наслідком та групових випадків травматизму, наказом або розпорядженням організовує його розслідування комісією не менше ніж три особи, до складу якої включаються: керівник (спеціаліст) служби охорони праці підрозділу (голова комісії), керівник (безпосередній або прямий начальник) структурного підрозділу, де працює потерпілий, інші посадові особи, а в разі гострих професійних захворювань (отруєнь) - також спеціаліст СЕС. До складу комісії не може входити керівник, що безпосередньо керував проведенням робіт, при виконанні яких стався нещасний випадок (у тому числі поранення).
Відповідно до пункту 3.8 Порядку №1346 комісія з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) зобов`язана протягом трьох діб після утворення комісії: обстежити місце події, опитати свідків і осіб, причетних до неї, і одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо; визначити відповідність умов служби (праці, навчання) вимогам нормативно-правових актів про охорону праці; з`ясувати обставини і причини, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначити осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, а також розробити заходи щодо запобігання подібним випадкам; визначити, чи трапився нещасний випадок (у тому числі поранення) у період проходження служби при виконанні службових обов`язків (не пов`язаний з виконанням службових обов`язків); скласти акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (додаток 4) у трьох примірниках, а також акт за формою Н-1* (НТ*) у п`яти примірниках і передати їх на затвердження керівнику підрозділу, який призначив комісію. У разі необхідності встановлений термін розслідування може бути продовжений керівником, який призначив комісію.
Як вже було зазначено раніше, за результатами проведеного розслідування відповідачем було складено Висновок комісії з проведення службового розслідування відповідно до рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти 2 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) військової частини НОМЕР_1 солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин що призвели до захворювання, затвердженого Командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_2 від 20.06.2022 року. 
Згідно цього Висновку від 20.06.2022 року, вирішено службове розслідування відповідно до рапорту стрільця 1 відділення 1 взводу 5 роти НОМЕР_3 стрілецького батальйону (з охорони об`єктів ПМЗ) солдата військової служби за контрактом ОСОБА_1 по з`ясуванню обставин що призвели до захворювання закінчити. Приймаючи до уваги, що у виписці 3496/737 із медичної карти стаціонарного хворого неврологічного відділення вказано, що 28.10.2015 ОСОБА_1 був консультований нейрохірургом ОКЛМ ДЗ та отримав діагноз: остеохондроз, зміщення диску L4-L5, ридикулопатія L5 зліва. Було рекомендоване оперативне лікування. На службі солдат ОСОБА_1 знаходився з 12.04.2021 року. Факт отримання травми під час проходження служби не підтверджується.
З аналізу викладеного слідує, що підставами для проведення розслідування є: раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, що призвели до втрати працездатності; звернення до лікувально-профілактичного закладу з посиланням на нещасний випадок (у тому числі поранення); повідомлення про нещасний випадок.
Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 01.11.2019 у справі № 823/346/17, від 14.04.2020 у справі № 580/1768/19, від 14.07.2020 у справі № 823/1605/17.
Згідно з пунктом 3.19 Порядку №1346 нещасний випадок (у тому числі поранення), про який безпосереднього керівника потерпілого чи керівника підрозділу своєчасно не повідомили, або якщо втрата працездатності від нещасного випадку настала не одразу, незалежно від терміну, коли він стався, розслідується згідно з цим Порядком протягом місяця після одержання заяви потерпілого чи особи, яка представляє його інтереси. Питання про складання акта за формою Н-1* (НТ*) вирішується комісією з розслідування, а в разі незгоди потерпілого чи особи, яка представляє його інтереси, з рішенням комісії - в порядку, передбаченому чинним законодавством.
Аналіз змісту наведених положень Порядку № 1346 дає підстави для висновку, що підставою організації розслідування нещасного випадку є одержання повідомлення про нещасний випадок, і керівник підрозділу, у свою чергу, одержавши повідомлення про нещасний випадок (у тому числі поранення), наказом або розпорядженням організовує його розслідування комісією.
Таким чином, при зверненні позивача з рапортом про проведення розслідування нещасного випадку, який з ним стався під час проходження служби, відповідачу необхідно було створити комісію з розслідування нещасного випадку.
Аналогічні правові висновки здійснені у постанові Другого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2024 року по справі №440/8112/22.
З огляду на наведене суд першої інстанції вірно зазначив про недотримання відповідачем вказаних вище вимог щодо всебічності, повноти та об`єктивності проведення службового розслідування, а тому висновки службового розслідування відповідача не доведені належними доказами.
За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про скасування спірного висновку через процедурні порушення та як наслідок про зобов`язання відповідача повторно розглянути рапорт позивача та таке зобов`язання не є втручанням у дискреційні повноваження відповідача. 
Підсумовуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції, в частині задоволених позовних вимог, є законним та обґрунтованим і підстави для його скасування, в межах доводів апеляційної скарги, відсутні.
Керуючись статтями 241-244, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -
п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 серпня 2024 року - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, за винятком наявності підстав передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя Л.А. Божко 

суддя А.В. Шлай 

суддя О.О. Круговий