Справа № 420/1167/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 червня 2026 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючої судді Бойко О.Я.
розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАЙРІД» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання виключити з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зареєструвати податкові накладні, вирішив адміністративний позов задовольнити.
І. Суть спору
Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ТАЙРІД», звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до відповідачів, Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби, в якому просив:
визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Одеській області про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «ТАЙРІД», код ЄДРПОУ: 45109157 критеріям ризиковості платника податку від 30.12.2025 р. № 293794 та зобов`язати Головне управління ДПС у Одеській області виключити ТОВ «ТАЙРІД» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку датою включення такого до переліку;
визнати протиправним та скасувати рішення від 23.12.2025 № 13527138/45109157 про відмову в реєстрації податкової накладної від 12.06.2025 № 2 на загальну суму 2 990 000,00 грн та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 12.06.2025 № 2 днем подання такої накладної на реєстрацію; 
визнати протиправним та скасувати рішення від 23.12.2025 № 13527142/45109157 про відмову в реєстрації податкової накладної від 27.08.2025 № 1 на загальну суму 1 610 000,00 грн та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 27.08.2025 № 1 днем подання такої накладної на реєстрацію;
стягнути з Головного управління Державної податкової служби в Одеській області (ІКЮО: 44069166; 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5) та Державної податкової служби України (ІКЮО: 43005393; 04053, Україна, місто Київ, Львівська площа, будинок 8) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “ТАЙРІД”, код ЄДРПОУ: 45109157, понесені останнім судові витрати.
ІІ. Аргументи сторін
(а) Позиція Позивача
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішення ГУ ДПС про віднесення підприємства до переліку ризикових за пунктом 8 Критеріїв є протиправним, оскільки воно не містить конкретної податкової інформації щодо суті нібито ризикових операцій та джерел її отримання. Позивач наголошує, що первинне рішення 12.03.2025 № 102643 втратило чинність, а отже не може розглядатися як чинна та правомірна правова підстава для подальших дій контролюючого органу. Подальше рішення контролюючого органу від 30.12.2025 № 293794, прийняте за результатами розгляду пояснень та документів платника, формально є новим актом індивідуальної дії, однак по суті не є самостійним, оскільки його прийняття було можливе виключно внаслідок існування первинного рішення, ухваленого з порушенням процедури. За відсутності правомірного первинного рішення відповідна адміністративна процедура не могла бути ані ініційована, ані продовжена. Тобто рішення контролюючого органу від 30.12.2025 р. № 293794 прийняте виключно як наслідок реалізації платником права на подання пояснень саме щодо рішення №12.03.2025 № 102643; перебуває з ним у прямому причинно-наслідковому зв`язку; фактично є продовженням та результатом процедури, розпочатої незаконним рішенням № 12.03.2025 № 102643. За відсутності правомірного первинного рішення процедура повторного розгляду взагалі не могла бути ініційована.
Крім того, щодо реєстрації податкових накладних позивач зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків та переліку документів, які потрібно надати у квитанції про зупинення. Однак, у квитанції про зупинення відсутній перелік документів, які потрібно було надати для підтвердження вказаної поставки товару. Позивач також звертає увагу на той факт, що відсутність конкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, а у подальшому прийняття рішення про відмову у реєстрації ПН ставить платника податків у стан правової невизначеності, позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів. В той же час позивач повідомив, що під час надання пояснень контролюючому органу було надано достатній пакет документів, що підтверджує реальність проведеної господарської операції. При цьому, позивач наголосив, що податковим органом було прийнято оскаржувані рішення з підстав, начебто невідповідності поданих документів вимогам законодавства, не зазначивши в чому саме полягають порушення та які саме документи містять недоліки. На думку позивача, вказана податковим органом підстава для відмови в реєстрації податкових накладних є формальною, оскільки не містить чіткого визначення, що безпосередньо порушено, в оскаржуваних рішеннях не вказано які саме документи відповідно до встановленого законом переліку складені/оформлені із порушенням законодавства, з посиланням на конкретну норму.
(б) Позиція Відповідача
Від представника відповідача, Головного управління ДПС в Одеській області, надійшов відзив на позовну заяву у якому, представник вказав, що не погоджується із позовними вимогами позивача. 
Як вказано представником відповідача оскаржуване рішення від 30.12.2025 р. № 293794 відповідає вимогам та змісту додатку 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 р. N 1428).
Також у відзиві представником відповідача вказано, що законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації. Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою. При цьому, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: 1) порядковий номер та дату складення податкової накладної; 2) конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; 3) пропозицію про надання платником податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної. Рішення комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН про відмову в реєстрації податкових накладних та зобов`язання зареєструвати податкові накладні з приводу ТОВ «ТАЙРІД» були прийняті у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Таким чином, як стверджує відповідач, на момент винесення оскаржуваного рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН, позивач не виконав вимоги ПК України та Порядку № 520 щодо підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної, і саме з цих підстав контролюючий орган відмовив у реєстрації податкової накладної.
ІІІ. Процедура та рух справи
26.01.2026 р. ухвалою Одеський окружний адміністративний суд, прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). 
Справу суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
ІV. Обставини справи встановлені судом та докази на їх підтвердження
ТОВ «ТАЙРІД», код ЄДРПОУ 45109157, відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осібпідприємців та громадських формувань є належним чином зареєстрованим суб`єктом господарювання (дата запису: 03.05.2023, реєстраційний номер 1000741020000103662). Позивач має статус платника податку на додану вартість із кодом: 45109526591, дата реєстрації як платника ПДВ – 01.06.2023., основним видом діяльності якого за КВЕД 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту, інші: 25.62 Механічне оброблення металевих виробів; 33.11 Ремонт і технічне обслуговування готових металевих виробів; 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику; 43.21 Електромонтажні роботи; 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; 43.34 Малярні роботи та скління; 43.91 Покрівельні роботи; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.52 Оптова торгівля електронним і телекомунікаційним устаткованням, деталями до нього; 46.62 Оптова торгівля верстатами; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 47.71 Роздрібна торгівля одягом у спеціалізованих магазинах; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 52.21 Допоміжне обслуговування наземного транспорту; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 69.20 Діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування; 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування; 71.11 Діяльність у сфері архітектури; 73.11 Рекламні агентства; 81.21 Загальне прибирання будинків.
12.03.2025 до електронного кабінету платника Позивача надійшло Рішення № 102643 про відповідність платника податків критеріям ризиковості за п. 8. Підставою прийняття Рішення про відповідність ТОВ «ТАЙРІД» було зазначено наступну податкову інформацію:
03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
07 - відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній / розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення господарської операції) – для виробників товарів /постачальників послуг.
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару / послуги, що постачається;
16 - керівник та/або особа, яка має право підпису (посадова особа платника податку), є особою, що займає аналогічну посаду більше ніж у п`яти (включно) платників податків.
Також, у Рішенні було зазначено інформацію щодо господарських операцій, за якими встановлена відповідність ТОВ «ТАЙРІД» критеріям ризиковості за кодами УКТЗЕД:
тип операції: “придбання”; період здійснення господарської операції з придбання: “з 13.09.2024 по 12.03.2025”; коди згідно з УКТЗЕД операцій, визначених як ризикові: “3920, 4013, 4202, 5602, 6103, 7318, 8308, 8309, 8407, 8471, 8512, 8516, 8539, 3917, 3214, 3925, 3506, 4008”; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: “45109157”; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: “12.03.2025”.
тип операції: “постачання”; період здійснення господарської операції з придбання: “з 13.09.2024 по 12.03.2025”; коди згідно з УКТЗЕД операцій, визначених як ризикові: “3506, 3917, 3920, 3925, 4008, 5602, 7318; 43.39, 41.00, 43.29”; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: “45109157”; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: “12.03.2025”.
Позивач на підставі п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі – Порядок № 1165) надав до Головного управління ДПС в Одеській області відповідні пояснення та їх документальне підтвердження від 23.12.2025.
За результатами розгляду Пояснення Головним управлінням ДПС в Одеській області було винесено Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 293794 від 30.12.2025 р., відповідно до якого зазначено, що Позивач відповідає критеріям ризиковості платника податку, підстава – п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Коди податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку зазначені такі ж як у рішенні № 102643 від 12.03.2025. Також, у рішенні вказано підставу: “Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку”, а в графі “документи” зазначено наступне: “Подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості розрахунковий документ”.
Окремо судом встановлено наступне.
У квітні 2025 року КП «ДНІПРОВОДОКАНАЛ» Дніпровської міської ради, код ЄДРПОУ 03341305, було оголошено відкриті торги, предметом яких була закупівля випарювальної вентиляторної градирні, код ДК 021:2015: 31140000-9 Градирні (ідентифікатор закупівлі у Prozorro UA-2025-03-26-003939-a). 
ТОВ «ТАЙРІД» взяло участь у цих відкритих торгах.. Замовник, провівши оцінку цінових пропозицій, визнав пропозицію ТОВ «ТАЙРІД» найкращою та акцептував її.
На виконання укладеного за результатами цього тендеру Договору поставки № 210Т від 09.05.2025 року Позивачем були складені та подані на реєстрацію спірні податкові накладні від 12.06.2025 № 2 та від 27.08.2025 № 1. 
Тобто, господарські операції, які податковий орган вважає «ризиковими», фактично є частиною виконання публічного договору закупівлі за бюджетні кошти, хід та результати якого є публічними та відображені в електронній системі закупівель.
За результатом проведеної тендерної процедури між КП «ДНІПРОВОДОКАНАЛ» та Позивачем, який став Постачальником, було укладено договір поставки № 210Т від 09.05.2025 року. Предмет закупівлі – «Код ДК 021:2015 31140000-9 ГРАДИРНІ (ВИПАРЮВАЛЬНА ВЕНТИЛЯТОРНА ГРАДИРНЯ)» (п. 1.1 Договору). 
За умовами Договору Постачальник зобов`язувався поставити випарювальну вентиляторну градирню, а Покупець зобов`язувався прийняти Товар та оплачувати його (п. 1.2 Договору). 
Відповідно до п. 2.2 Договору сума Договору складає 4 600 000,00 грн. у тому числі ПДВ 20% – 766 666,67 грн. Умови оплати Сторони погодили наступні: попередня оплата у розмірі 65% від суми Договору перераховується на рахунок Постачальника протягом 10 (десяти) календарних днів з дати подання заявки Покупцем; остаточний розрахунок у розмірі 35% від суми Договору перераховується на рахунок Постачальника протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дати підписання видаткової та/або товарно-транспортної накладної. 
Відповідно до п. 3.1 Договору Постачальник зобов`язаний поставляти Покупцю Товар за адресою: м. Дніпро, вул. Старочумацька (стара назва Байкальська), 5. 
Положеннями Додатку № 1 до Договору визначено, що товар постачається не пізніше 31.03.2026 р. Датою поставки Товару є дата підписання видаткової та/або товарно-транспортної накладної Сторонами (п. 3.3 Договору).
Так як, Позивач не був виробником товару, визначеного договором поставки № 210Т від 09.05.2025 року, тому Позивачем було оформлено замовлення відповідного товару у іншого постачальника – ТОВ «ЮК «БЕЗПЕКА БІЗНЕСУ», з метою його подальшої поставки (продажу) Покупцю. Так, закупівля товару – випарювальної вентиляторної градирні, характеристики якої погоджені з Покупцем, була здійснена Позивачем на підставі договору № ДП25/178 від « 09» травня 2025 р., укладеного між Позивачем та ТОВ «ЮК «БЕЗПЕКА БІЗНЕСУ». Сума Договору № ДП25/178 від « 09» травня 2025 р. складає 2 400 000,00 грн, у тому числі ПДВ 20% – 400 000,00 грн. За умовами договору товар постачається не пізніше 31.03.2026 р, місце поставки Товару: м. Дніпро, вул. Старочумацька (стара назва Байкальська), 5. Тобто з огляду на специфіку, значні габарити та складність транспортування Товару (Градирня випарювальна вентиляторна), а також з метою оптимізації логістичних витрат, поставка здійснювалася за транзитною схемою — безпосередньо від Постачальника до місця експлуатації Покупця, без проміжного розвантаження на складі Позивача.
Згідно з умовами договору, Постачальник (ТОВ «ЮК «БЕЗПЕКА БІЗНЕСУ») здійснив доставку Товару на умовах DAP – м. Дніпро за адресою виробничих потужностей Покупця, а саме: м. Дніпро, вул. Старочумацька (колишня назва Байкальська), 5. 
Для належного виконання умов договору поставки, контролю якості та фактичного приймання-передачі товару, директор Позивача була офіційно відряджена до м. Дніпро. У місці доставки директор особисто прийняла Товар від Постачальника (ТОВ «ЮК «БЕЗПЕКА БІЗНЕСУ») та одразу передала зазначений Товар уповноваженому представнику Покупця КП «ДНІПРОВОДОКАНАЛ» за довіреністю № 390 від 27.08.2025, - Омельченко Л. Л., про що було складено та підписано видаткову накладну № ТР000807 від 27.08.2025 р. Таким чином, Позивач виконав свої зобов`язання щодо поставки Товару в повному обсязі, забезпечивши економію ресурсів шляхом уникнення зайвих вантажно-розвантажувальних робіт. 
На виконання вищезазначених умов договору поставки № 210Т від 09.05.2025 року Покупець – КП «ДНІПРОВОДОКАНАЛ» Дніпровської міської ради, здійснив передоплату на користь Позивача у розмірі 2 990 000,00 грн (65% від суми Договору), платіжне доручення № 370 від 12.06.2025. Відповідно до приписів п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України (далі – “ПК України”) було складено та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі – “ЄРПН”) податку накладну від 12.06.2025 № 2 (далі – ПН 2) на загальну суму 2 990 000,00 грн., в тому числі ПДВ 498 333,33 грн., отримувач (покупець) КП «ДНІПРОВОДОКАНАЛ» Дніпровської міської ради (код ЄДРПОУ 03341305). Згідно з отриманої квитанції податкову накладну було збережено, а реєстрація – зупинена, оскільки «….ПН складена та подана платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку).….».
Надалі, Позивач продовжив виконувати свої зобов`язання щодо поставки товару та відповідно 27.08.2025 поставив Покупцю обумовлений умовами укладеного договору Товар за адресою: м. Дніпро, вул. Старочумацька (стара назва Байкальська), 5. На підставі видаткової накладної Позивач склав та відправив на реєстрацію податкову накладну від 27.08.2025 № 1 на загальну суму 1 610 000,00 грн, в тому числі ПДВ 268 333,33 грн. Згідно з отриманої квитанції податкову накладну було збережено, а реєстрація – зупинена, оскільки «….ПН складена та подана платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку).….».
Позивач надав Головному управлінню ДПС в Одеській області обґрунтовані письмові пояснення від 18.12.2025 щодо підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних № 1 від 27.08.2025 та № 2 від 12.06.2025.
За результатами розгляду Пояснення Головним управлінням ДПС в Одеській області було винесено наступні рішення про відмову у реєстрації зазначених податкових накладних, а саме:
- рішення від 23.12.2025 № 13527138/45109157, підстава відмови – надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства; відсутні обов`язкові реквізити на платіжній інструкції № 370 від 12.06.2025 (перша подія);
- рішення від 23.12.2025 № 13527142/45109157, підстава відмови – надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства; відсутні документи щодо транспортування ТМЦ.
Вважаючи вказані рішення протиправними позивач звернувся до суду з цим позовом.
V. Джерела права та висновки суду 
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України; у чинній на момент виникнення спірних правовідносин редакції).
Відповідно до п.п.20.1.45 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Згідно з пп.14.1.36 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.
Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з п.п.62.1.2 п.62.1 ст.62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до п.71.1 ст.71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з п.74.1, п.74.3 ст.74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України, щодо покращення інвестиційного клімату в Україні від 21 грудня 2016 року № 1797-VIII, внесені зміни та доповнення до Податкового кодексу України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.
Положеннями п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Згідно з п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році від 07.12.2017 №2245-VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.
Кабінетом Міністрів України прийнято постанову Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).
Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Відповідно до п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.
Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.
Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пунктах 3 або 3-1 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Не перевіряється на відповідність показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2), платник податку, який склав та/або подав для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, які складені за операціями з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність.
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Відповідно до вимог п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, який склав та/або подав податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (крім розрахунку коригування, складеного відповідно до вимог підпунктів б і в підпункту 97.4 пункту 97 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Кодексу).
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.
При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі технічними засобами електронних комунікацій з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:
актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;
інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.
У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:
виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;
відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.
Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Згідно з п.7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування (крім податкової накладної/розрахунку коригування, у яких відображена операція з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність) встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Таким чином, законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, вирішенню Комісією питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.
Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання платником податку для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
На момент прийняття спірного рішення, Критерії ризиковості платника податку визначені додатком 1 до Порядку №1165.
У додатку №1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п. 8 У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС..
Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)".
Так, підставою для прийняття оскаржуваного рішення визначено таку податкову інформацію:
03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
07 - відсутність відомостей щодо сплати сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та/або недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній / розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, необхідних для здійснення господарської операції) – для виробників товарів /постачальників послуг.
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку, якщо постачальник не є виробником товару / послуги, що постачається;
16 - керівник та/або особа, яка має право підпису (посадова особа платника податку), є особою, що займає аналогічну посаду більше ніж у п`яти (включно) платників податків.
У розділі «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» вказано:
тип операції: “придбання”; період здійснення господарської операції з придбання: “з 13.09.2024 по 12.03.2025”; коди згідно з УКТЗЕД операцій, визначених як ризикові: “3920, 4013, 4202, 5602, 6103, 7318, 8308, 8309, 8407, 8471, 8512, 8516, 8539, 3917, 3214, 3925, 3506, 4008”; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: “45109157”; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: “12.03.2025”.
тип операції: “постачання”; період здійснення господарської операції з придбання: “з 13.09.2024 по 12.03.2025”; коди згідно з УКТЗЕД операцій, визначених як ризикові: “3506, 3917, 3920, 3925, 4008, 5602, 7318; 43.39, 41.00, 43.29”; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції: “45109157”; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: “12.03.2025”.
Так, судом встановлено, що відповідно до даних бухгалтерського обліку Позивач придбав Товари за кодами УКТЕЗЕД: 3920, 3214, 3506, 3917, 3925,4008, 4013, 4202, 5602, 6103, 7318, 8308, 8309, 8407, 8471, 8512,8516, 8539 на підставі укладених договорів, у наступних постачальників:
ТОВ САМЕР АГРОІН код 36800100 - Договір поставки № 12/24 від 04.11.2024;
ТОВ КОРСА ТРЕЙД код 42684356 - Договір поставки № КТ-2024-11 від 05.11.2024;
ТОВ АГРОУКРБЕГ код 44798053 - Договір поставки № 112024-ТР від 04.11.2024;
ТОВ ПРОМСНАБ ГРУПП код 44370266 - Договір поставки № 245-ПГ від 20.11.24;
ТОВ ДІСА ПРОДЖЕКТ код 43825405 - Договір поставки № ДП041124 від 04.11.2024;
ТОВ РОНІКС ГРУПП код 43773242 - Договір поставки № РГ-222024/358 від 22.11.24;
ТОВ ДАТОС ЛТД код 215257640 - Договір поставки № 1/25 від 01.01.2025.
Умовами укладених договорів поставки передбачалось, що Товар поставлявся за рахунок Постачальників на умовах DDP – склад ТОВ «ТАЙРІД» за адресою м. Київ, вул. Якова Гніздовського, 1Б. Оскільки згідно з умовами DDP доставка здійснювалася силами та за рахунок Постачальників, Позивач не виступав замовником транспортних послуг, а отже, відсутність ТТН у Позивача є обґрунтованою. Факт отримання товару на складі Позивача (м. Київ, вул. Якова Гніздовського, 1Б, який включено до форми 20-ОПП від 08.11.2024) підтверджується видатковими накладними та складськими документами. Позивач здійснив частковий розрахунок з Постачальниками за поставлені Товари.
Придбані Товари за кодами УКТЕЗЕД 3506, 3917, 3920, 3925, 4008, 5602, 7318 ТОВ «ТАЙРІД» поставив Покупцям: ТОВ "ДОРОЖНЬО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "МІСТ", договір поставки № 0212/24 від 10.11.2024; ТОВ "ПРОМСНАБ ГРУПП", договір поставки № ДПБМ/137-24 від 03.11.2024. Умовами укладених договорів поставки передбачалось, що Товар отримувався Покупцям на умовах самовивозу зі складу EXW – склад Постачальника (ТОВ «ТАЙРІД») за адресою: м. Київ, вул. Якова Гніздовського, 1Б, ТТН не складалось. Покупці здійснили розрахунки за поставлені Товари.
Крім цього, враховуючи наявність спірного рішення щодо ризиковості господарські операції з придбання/постачання призупинено, а залишки нереалізованих ТМЦ зберігаються на складі за адресою: м. Київ, вул. Якова Гніздовського, 1Б.
В межах здійснення своєї господарської діяльності ТОВ "ТАЙРІД" уклав підрядні договори на надання Послуг з Замовниками:
- ТОВ "СІМПАТІК" код ЄДРПОУ 41925667 (Договір підряду № 20112024 від 20.11.2024)
- ТОВ «ДАТОС ЛТД» код ЄДРПОУ 21525764 (Договір підряду № 122024/2 від 20.11.2024).
За умовами укладених підрядних договорів ТОВ "ТАЙРІД" зобов`язувався у встановлений Договорами строк виконати на свій ризик надати послуги:
- ТОВ "СІМПАТІК" – виконати роботи з реконструкції без втручання в огороджувальні та несучі конструкції нежитлової будівлі за адресою: м. Бровари вулиця Сергія Москаленко, буд. 17;
- ТОВ «ДАТОС ЛТД» – виконати будівельні та монтажні роботи за адресою: місто Київ, вул. Юрія Іллєнка, буд. 2/11.
Крім того, відповідно до пункту 1 Постанови КМУ від 7 червня 2017 р. № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» виконання робіт, які є предметом укладених договорів підряду, не потребує ні дозволів, ні ліцензій, оскільки після їх виконання (закінчення) об`єкти не підлягають прийняттю в експлуатацію.
Пунктами 1.2. Договорів підряду було обумовлено, що «Роботи виконуються з матеріалів, виробів, конструкцій, устаткування обладнання та трудоресурсів ПІДРЯДНИКА/СУБПІДРЯДНИКА». Пунктом 6.2 Договорів – «ПІДРЯДНИК має право – залучати для виконання Договору третіх осіб (субпідрядників, робочу силу), залишаючись відповідальним в повному обсязі перед ЗАМОВНИКОМ за виконання умов Договору. Тому для забезпечення виконання зобов`язань по договорах підряду № 20112024 від 20.11.2024 року та № 122024/2 від 20.11.2024 ТОВ «ТАЙРІД» залучив до виконання робіт субпідрядника ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , платник єдиного податку 3-ї групи, неплатник ПДВ) за договорами субпідряду № 112024/1 від 20.11.2024 та № 122024/2 від 20.11.2024. Залучення субпідрядників є стандартною діловою практикою у будівельній галузі (ст. 838 ЦКУ) та дозволяє оптимізувати витрати на утримання штатного персоналу. Позивач пересвідчився у наявності у Субпідрядника необхідної правосуб`єктності (зареєстровані відповідні КВЕД) та ресурсів для виконання поставлених завдань.
ТОВ «ТАЙРІД» як генеральний підрядник ЗАМОВНИКІВ ТОВ "СІМПАТІК" (нежитлової будівлі за адресою: м. Бровари вулиця Сергія Москаленко, буд.17); ТОВ «ДАТОС ЛТД» (офіс за адресою місто Київ, вул. Юрія Іллєнка, буд. 2/11) залучив до виконання робіт по Об?єктах субпідрядників та робочу силу, залишаючись відповідальним за виконання робіт перед ЗАМОВНИКАМИ в повному обсязі. За умовами укладених договорів субпідряду роботи по Об`єктах виконувались з матеріалів, виробів, конструкцій, устаткування, обладнання та трудоресурсів СУБПІДРЯДНИКА. Протягом визначеного договорами підряду та субпідряду строк, субпідрядник ФОП ОСОБА_1 виконав роботи по Об?єктах та передав ТОВ «ТАЙРІД» результати виконаних робіт. Відповідачем-1 не надано жодних доказів (актів перевірки ФОП тощо), які б свідчили про неможливість виконання цих робіт зазначеним контрагентом. ТОВ «ТАЙРІД» прийнявши результати робіт від Субпідрядника передав їх ЗАМОВНИКАМ ТОВ "СІМПАТІК" та ТОВ «ДАТОС ЛТД».
За результатами здійснених господарських операцій надання послуг по договорам підряду ТОВ "ТАЙРІД" відповідно до приписів п.п. 201.1., 201.10. ПКУ, згідно з п.п. «б» пункту 187.1 ст. 187 ПКУ склав та подав для реєстрації в ЄРПН податкові накладні № 1 від 02.12.2024 (реєстр зупин), № 8 від 23.12.2024 (реєстр зупин), № 9 від 23.12.2024 (реєстр зупин), № 4 від 02.12.2024 (реєстр зупин) та № 7 від 20.12.2024 (реєстр зупин).
Позивач здійснив відповідний розрахунок з ФОП Красик за виконані роботи, а також ТОВ "СІМПАТІК" та ТОВ «ДАТОС ЛТД» здійснили розрахунки з Позивачем відповідно до договорів підряду. При цьому, ТОВ «ДАТОС ЛТД» провело розрахунок шляхом взаємозаліку зустрічних однорідних вимог, а саме: на суму 2 450 000,00 грн. (зобов`язання ТОВ «ДАТОС ЛТД» перед Позивачем за Договором підряду № 122024/2 від 20.11.2024 припиняються в повному обсязі на суму 2 450 000,00 грн, а зобов`язання ТОВ «ТАЙРІД» перед ТОВ «ДАТОС ЛТД» за Договором поставки № 01/25 від 01.01.2025 припиняються частково на вказану суму. Припинення зобов`язань шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог є цілком правомірним способом розрахунків відповідно до ст. 601 Цивільного кодексу України. Ця операція належним чином відображена в бухгалтерському обліку обох сторін та не звільняє Позивача від обов`язку нарахування податкових зобов`язань з ПДВ, який був виконаний у повному обсязі шляхом реєстрації відповідних податкових накладних. Спосіб розрахунку (грошовий чи негрошовий) не впливає на реальність господарської операції та факт переходу права власності на товари/роботи”.
Таким чином, господарські операції Позивача з придбання та постачання товарів за кодами УКТЗЕД 3920, 4013, 4202, 5602, 6103, 7318, 8308, 8309, 8407, 8471, 8512, 8516, 8539, 3917, 3214, 3925, 3506, 4008, 3506, 3917, 3920, 3925, 4008, 5602, 7318, 43.39, 41.00, 43.29, зазначеними у спірному рішенні, є реальними, фактично здійсненими та такими, що відповідають звичайній господарській діяльності Позивача. Усі первинні бухгалтерські документи, складені під час здійснення відповідних господарських операцій, оформлені з дотриманням вимог статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88, містять усі обов`язкові реквізити, відображають зміст та обсяг здійснених операцій і підтверджують фактичний рух товарів. 
Окремо судом встановлено, що Позивач на час здійснення господарської операції у спірний період орендував (суборендував) наступні об`єкти:
- офісне приміщення, загальною площею 50,00 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до договору № 11-2024/1 суборенди нежитлового приміщення від « 21» жовтня 2024 р., укладений з ФОП ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ;
- складське приміщення, загальною площею 150,00 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до договору № 11-2024/2 суборенди нежитлового приміщення від « 01» листопада 2024, укладений з ФОП ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ;
- вантажний автомобіль: VOLVO FH 460, номерний знак НОМЕР_3 , який використовувався для перевезення товарів, відповідно до договору позички № 2024-АВ/11 позички вантажного автомобіля від 01.11.2024, укладений з ОСОБА_3 .
Позивач належним чином відобразив інформацію про свою матеріально-технічну базу у повідомленні про об`єкти оподаткування за формою 20-ОПП від 08.11.2024 і надіслало її до контролюючого органу засобами електронного зв`язку.
Крім того, Позивач суборендує офісне приміщення, загальною площею 30 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , відповідно до договору № 12-2025/3 суборенди нежитлового приміщення від « 14» листопада 2025 р., укладений з ФОП ОСОБА_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 . 
Позивач належним чином відобразив інформацію про вказаний офіс у повідомленні про об`єкти оподаткування за формою 20-ОПП від 22.12.2025 і надіслало її до контролюючого органу засобами електронного зв`язку.
Щодо відсутності придбання послуг перевезень – Позивач має в користуванні вантажний автомобіль та за потреби та домовленістю з постачальниками та покупцями може використовувати його для доставки товарно-матеріальних цінностей. Однак, плануючи господарські операції придбання/поставки Позивач оптимізує витрати на логістику та укладає господарські договори придбання на умовах доставки DDP – склад Позивача, а у разі поставки Покупцям передбачає умови EXW – склад Позивача.
Позивач у спірний період сформував кадровий штат, що включає: директора, головного бухгалтера, менеджера з оптової торгівлі, водія. Це свідчить про спроможність Позивача ефективно виконувати господарську діяльність. Посадові оклади співробітників встановлені у розмірі 14 000,00 грн, а загальний місячний фонд оплати праці становить 56 000,00 грн. Тобто посадові оклади працівників Позивача встановлені вище рівня МЗП гарантованого державою. Такий рівень визначено в Законі України “Про Державний бюджет України на 2025”, розмір якої з 1 січня 2025 року у місячному розмірі становить 8000 гривень. Позивач у спірний період своєчасно нараховував та сплачував заробітну плату працівника, а також сплачував відповідні податки та збори до бюджету. Це свідчить про спроможність Позивача ефективно виконувати господарську діяльність.
Крім того судом встановлено, що контролюючий орган був повідомлений про наявність у Позивача відповідних об`єктів нерухомості – складських приміщень, де можуть зберігатись залишки, так як відповідна звітність за формою 20-ОПП від 08.11.2024, від 22.12.2025 подавалася Позивачем до контролюючого органу.
Також, як зазначено вище Позивач не накопичує залишків Товарів за заявленими кодами УКТЗЕД: 3920, 4013, 4202, 5602, 6103, 7318, 8308, 8309, 8407, 8471, 8512, 8516, 8539, 3917, 3214, 3925, 3506, 4008, 3506, 3917, 3920, 3925, 4008, 5602, 7318, а навпаки придбаває товарно-матеріальні цінності під наявні замовлення Покупців. Товарна динаміка придбання/реалізації Товарів по кодам УКТЗЕД, зазначених в Рішенні підтверджується даними бухгалтерського обліку та підтверджуються первинним документами складеними в результаті здійснених господарських операцій придбання/постачання.
Крім того суд враховує, що Позивач перебуває на загальній системі оподаткування і тому, виходячи з юридичних основ підприємництва не обмежений у кількість видів економічної діяльності та може здійснювати будь яку господарську діяльність. А наявність кодів КВЕД певного виду діяльності у ЄДР не змушує суб`єкта господарювання займатися саме цим видом діяльності, так і його відсутність не забороняє займатися певним видом діяльності (якщо він не заборонений чи не потребує отримання відповідного дозволу). Код КВЕД не створює прав чи обов`язків для підприємств і організацій і не спричинює жодних правових наслідків, головне призначення кодів КВЕД – визначення і кодування основних і другорядних видів економічної діяльності юросіб, відокремлених підрозділів юросіб, фізосіб-підприємців (розд. І розд. І КВЕД-2010, затверджена наказом Держспоживстандарту від 11.10.2010 р. № 457).
Верховний Суд у постанові від 05 січня 2021 року у справі №640/10988/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Принцип офіційного з`ясування всіх обставин справи, закріплений частиною четвертою статті 9 КАС України, зобов`язує суди вживати заходи для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі шляхом виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Застосуванню норм матеріального права передує встановлення обставин у справі, підтвердження їх відповідними доказами.
Тобто, застосування судом норм матеріального права повинно вирішити спір, який виник між сторонами у конкретних правовідносинах, які мають бути встановлені судами на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі.
Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.
Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи та які належить установити при ухваленні судового рішення у справі.
Причин не прийняття чи відхилення доводів щодо обґрунтування недостатності наданих документів у рішенні від 30.12.2025 р. № 293794 немає.
При цьому оскаржуване рішення не містить інформації які саме господарські операції позивача аналізувались відповідачем, які документи досліджувались при його прийнятті, розмір залишків, дати придбання відповідних залишків, операцій за якими були їх придбано.
Суд зазначає, сама по собі інформація, визначена у Довіднику кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, без застосування її до конкретної господарської операції, вказаної у конкретній податковій накладній/розрахунку коригування поданих для реєстрації в ЄРПН, не може бути підставою для прийняття контролюючим органом рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Вказане судом логічно узгоджується і з тим, що питання відповідності платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, врегулювано саме Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а не окремим нормативним актом.
При розгляді даної адміністративної справи суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 05 січня 2021 року у справі №640/10988/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Принцип офіційного з`ясування всіх обставин справи, закріплений частиною четвертою статті 9 КАС України, зобов`язує суди вживати заходи для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі шляхом виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Застосуванню норм матеріального права передує встановлення обставин у справі, підтвердження їх відповідними доказами.
Тобто, застосування судом норм матеріального права повинно вирішити спір, який виник між сторонами у конкретних правовідносинах, які мають бути встановлені судами на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі.
Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.
Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи та які належить установити при ухваленні судового рішення у справі.
Суд зазначає, що протягом усього строку розгляду даної адміністративної справи протоколів засідань комісій на яких прийнято оскаржуване рішення до суду не надано.
При цьому оскаржуване рішення не містить інформації які саме господарські операції позивача аналізувались відповідачем, які документи досліджувались при його прийнятті.
При цьому ймовірна наявність рішення про віднесення контрагентів позивача до ризикових, може бути вихідними даними для аналізу показників податкової звітності позивача, проте конкретно складеного документу, в якому відображено безпосередньо виклад обставин, їх аналіз та відповідні висновки, судячи з матеріалів справи, контролюючим органом не створено.
Віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платником податків, по відношенню до якого податковим органом прийнято рішення про відповідність останнього критеріям ризиковості, суд вважає неспроможним аргументом.
Крім того, поширення на позивача ризиковості через стосунки з іншим ризиковими платником податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.
Відповідно до п.65 рішення Європейського суду з прав людини у справі Булвес АД проти Болгарії від 22.01.2009, Суд вважає, що загальні інтереси спільноти полягають у підтриманні фінансової стабільності системи оподаткування ПДВ разом із її сукупністю нормам щодо нарахування ПДВ до сплати, податкових пільг, податкового кредиту та відшкодування ПДВ. Основними елементами підтримання такої стабільності слід визнати повне і своєчасне виконання усіма платниками ПДВ своїх зобов`язань щодо декларування та сплати ПДВ та, в кінцевому результаті, запобігання будь-яких видів шахрайських зловживань у вказаній системі. Щодо цього Суд визнав, що необхідно покладати край спробам зловживання у сфері оподаткування і що з метою попередження таких зловживань може бути розумним передбачати у національному законодавстві вимоги особливої обачливості для платників ПДВ.
У п. (b) Порушення справедливого балансу між конкуруючими інтересами, Суд відзначив, що необхідно оцінити, чи заходи, вжиті зі сторони держави з метою підтримання фінансової стабільності системи оподаткування ПДВ і викорінення шахрайських зловживань в даній системі, були співрозмірними праву компанії-заявника на мирне користування своєю власністю.
В п.38 Рішення Європейського суду з прав людини у справі Інтерсплав проти України від 09.01.2007 Суд нагадав, що держави мають широкі межі самостійної оцінки у визначенні того, у чому полягає публічний інтерес, оскільки національний законодавчий орган, реалізуючи соціальну та економічну політику, має широке коло повноважень. Однак такі межі оцінювання не є абсолютними, і їх застосування підлягає перегляду органами Конвенції (див. рішення у справі Lithgow and Others v. the United Kingdom від 8 липня 1986 року, Серія А, N 102, стор. 50 - 51, п. п. 121 - 122). На думку Суду, коли державні органи володіють будь-якою інформацією про зловживання у системі відшкодування ПДВ, що здійснюються конкретною кампанією, вони можуть вжити відповідних заходів з метою запобігання або усунення таких зловживань.
Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.
Поняття добросовісний платник, яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.
Суд зазначає, що впродовж розгляду справи відповідач не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваних рішень, а суд не встановив наявність у відповідача підстав для віднесення підприємства до пункту 8 Критеріїв ризиковості.
Перевіривши оскаржуване рішення контролюючого органу, суд, встановив, що таке рішення не містить інформації, які саме операції з постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язані з господарською діяльністю платника податку.
Прийняття рішення про відповідність платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, виключно за наявності податкової інформації, яка містить у Довіднику кодів податкової інформації, без її прив`язки до господарської операції, вказаної в ПН/РК які подані для реєстрації в ЄРПН, є свавіллям з боку контролюючого органу, оскільки такий алгоритм дій не перебачений законом, зокрема Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Постаново КМУ №1165 від 11.12.2019.
Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання.
При розгляді даної справи, суд вважає за необхідне зазначити, що резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.
Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).
В ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.
Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.
З урахуванням наведеного, суд зазначає, що рішення відповідача, в якому не наведені обґрунтовані мотиви його прийняття, свідчить про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, що призводить до непрозорості та непередбачуваності дій відповідача, які перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.
Суд зазначає, що незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, вказане не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.
Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Відповідно до п.25 Порядку №1165 комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, скарги на рішення комісій регіонального рівня про неврахування таблиці даних платника податку та скарги на рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (далі - скарга).
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).
Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи:
доповідь секретаря комісії;
у разі виявлення платником податку бажання взяти участь у розгляді матеріалів скарги особисто або через свого представника -надання усних пояснень платником податку в режимі відеоконференції (для комісії центрального рівня);
доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби);
внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення;
оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання;
голосування;
оголошення головою комісії результатів голосування;
оформлення протоколу.
У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.
Під час розгляду матеріалів скарги в режимі відеоконференції процес такого розгляду фіксується за допомогою технічних засобів відеозапису із зазначенням у протоколі засідання комісії ідентифікатора (посилання) відеозапису відеоконференції або з додаванням до протоколу носія відеозапису відеоконференції.
Суд зазначає, що зважаючи на зміст оскаржуваного рішення, позивач фактично позбавлений можливості ідентифікувати, які документи необхідно йому подати для виключення з переліку ризикових платників податку.
Відповідно до пп.4.1.4 п.4.1 ст.4 Податкового кодексу України податкове законодавство України ґрунтується на таких принципах, крім іншого: презумпція правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.
Згідно з п.56.21 ст.56 Податкового кодексу України у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).
З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю “ТАЙРІД” критеріям ризиковості платника податку від 30.12.2025 р. № 293794.
Відповідно до положень статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, ну думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головного управління ДПС в Одеській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості
Щодо прийнятих відповідачем рішень про відмову у реєстрації податкових накладних позивача, суд зазначає.
Як вже зазначено судом, положеннями п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
На виконання вказаних вище норм законодавства позивачем сформовано податкові накладні від 27.08.2025 № 1, від 12.06.2025 № 2 та надіслано їх до Єдиного реєстру податкових накладних.
Проте, реєстрація вказаних податкових накладних була зупинена контролюючим органом, оскільки податкові накладні складені та подані платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений в Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року №341), (далі - Порядок №1246).
Відповідно до п.2 Порядку №1246, податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно п.12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
чинності кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктом 201.10 статті 201 та пунктом 97 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення Кодексу;
наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
дотримання вимог Законів України Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Мінфіну від 6 червня 2017 р. № 557.
Відповідно до п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Пунктом 15 Порядку №1246 визначено, що у зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Як вже зазначено судом, згідно п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Також судом вже зазначено вище, що відповідно до вимог п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування (крім податкової накладної/розрахунку коригування, у яких відображена операція з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність) встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п.7 Порядку №1165).
Відповідно до п.10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;
2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 р. № 520 (п.11 Порядку №1165).
Водночас, в порушення норм 10-11 Порядку № 1165, в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних не зазначено належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.
Розглядаючи дану адміністративну справу суд враховує, що протягом усього строку розгляду даної адміністративної справи чинного рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості станом на дату зупинення реєстрації податкових накладних від 12.06.2025 № 2, від 27.08.2025 № 1 до суду не надано.
Критерій, зазначений у п.8 додатку 1 до Порядку № 1165 свідчить про те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Однак відповідач покликається лише на номер пункту та не конкретизує, про який саме ризик платника податку йдеться.
Окрім цього у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних від 12.06.2025 № 2, від 27.08.2025 № 1 відсутня інформація, які саме документи необхідно було надати позивачем до контролюючого органу для реєстрації спірних податкових накладних, що фактично ставить платника податку у стан невизначеності у питанні документального спростування існуючих на думку відповідача ризиків.
Відповідачем до суду не надано доказів, що у позивача була відсутня можливість поставити товар на яких і складено податкові накладні від 12.06.2025 № 2, від 27.08.2025 № 1, а також, що такий товар був у нього відсутній.
Суд зазначає, що подією, з якою пов`язує позивач обов`язок по складенню податкової накладної є постачання товару на підтвердження чого до суду надано копію видаткових накладних та товарно-транспортної накладної.
Суд враховує, що принцип прийняття рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України є орієнтиром при реалізації повноважень владного суб`єкта, який вимагає від останнього діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, з дотриманням встановленої законом процедури. Критерій прийняття рішення, вчинення (невчинення) дії обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії, відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Вказані висновки узгоджуються з висновками, викладеними Верховним Судом у постанові від 16.02.2021 року по справі №324/580/17.
Крім того, суд підкреслює, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18, від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18.
Попри це, позивач намагався виконати вимоги щодо подання документів.
Механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року №520 (далі - Порядок №520).
Пунктом 2 вказаного порядку встановлено, що рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, приймають комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі територіальних органів ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку на додану вартість (далі - платник податку) засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" і "Про електронні довірчі послуги" (пункт 3).
Пунктами 4,5 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Платник податку, який склав податкову накладну / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації таких податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може подати такі документи:
договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання / придбання товарів / послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі.
У разі, коли у квитанції до податкової накладної / розрахунку коригування зазначено код товару / послуги згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності / умовним кодом товару / Державним класифікатором продукції та послуг, операція за яким стала підставою для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів виключно до такої операції.
Подання письмових пояснень та копій документів до розрахунків коригування, у яких передбачено зменшення суми компенсації вартості товарів / послуг їх постачальнику, має право ініціювати отримувач (покупець), для чого:
отримувач (покупець) надсилає такі пояснення та копії документів постачальнику (продавцю) через електронний кабінет в електронній формі з накладенням кваліфікованого електронного підпису;
постачальник (продавець) подає такі пояснення та копії документів з накладенням кваліфікованого електронного підпису до контролюючого органу;
отримувачу (покупцю) надходить в електронний кабінет інформація щодо дати подання пояснень та копій документів постачальником (продавцем) і результату розгляду комісією регіонального рівня таких пояснень та копій документів.
Згідно з пунктами 9,10,11 Порядку №520 визначено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня
За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:
або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;
або надсилає повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування;
або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.
Додаткові письмові пояснення та копії документів, зазначені в абзаці шостому цього пункту, платник податку подає до ДПС засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги».
За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;
та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.
В той же час, у рішеннях не зазначено, які саме документи, що подані позивачем складено з порушенням законодавства, в чому таке порушення полягає.
Щодо покликань відповідача на недоліки наданих позивачем документів, то суд не приймає до уваги дані доводи відповідача, оскільки вони наведено лише у відзиві на позов та в оскаржуваних рішеннях про відмову в реєстрації податкових накладних про вказані підстави не було зазначено.
Крім того, суд наголошує, що подією з якою виник у позивача обов`язок по складенню податкових накладних від 12.06.2025 № 2, від 27.08.2025 № 1 є постачання товарів, а не оплата за них.
Поряд з цим, суд звертає увагу, що у контролюючого органу станом на час розгляду комісією документів були письмові пояснення позивача з доданими первинними документами, які платником долучено на власний розсуд з метою підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних від 12.06.2025 № 2, від 27.08.2025 № 1.
Однак, контролюючий орган будь-якої оцінки вказаним у поясненнях обставинам не надав, жодних перевірок позивача з метою підтвердження чи спростування інформації, зазначеної позивачем, не проводив, оспорювані рішення не містять мотивів не врахування наданих позивачем пояснень та долучених документів, тому суд вважає необ`єктивним та необґрунтованим твердження щодо правомірності оспорюваних рішень про відмову у реєстрації податкових накладних від 12.06.2025 № 2, від 27.08.2025 № 1.
Суд наголошує, що у цій справі не надається оцінка реальності здійснення господарських операцій, на підставі яких позивачем складено податкові накладні від 12.06.2025 № 2, від 27.08.2025 № 1, оскільки це питання має досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 23.10.2018 у справі №822/1817/18 (адміністративне провадження №К/9901/62472/18), від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18 (адміністративне провадження №К/9901/7590/19), від 02.07.2019 у справі №140/2160/18 (адміністративне провадження №К/9901/13662/19).
При юридичній оцінці рішень про відмову в реєстрації податкової накладної суд враховує, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не було зазначено перелік документів, необхідних для її реєстрації. З врахуванням цієї обставини невідповідність вимог контролюючого органу в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної щодо надання документів правовій визначеності виключала для контролюючого органу можливість прийняття негативного для позивача рішення з підстав невиконання ним вимог.
Можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного переліку цих документів.
Загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі незазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття такий акт не може вважатися правомірним.
З огляду на неконкретність вимог контролюючого органу про надання документів, рішення від 23.12.2025 № 13527138/45109157, від 23.12.2025 № 13527142/45109157 про відмову в реєстрації податкових накладних не відповідають критерію обґрунтованості.
Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.12.2025 № 13527138/45109157, від 23.12.2025 № 13527142/45109157 є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з положеннями частини другої статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення зокрема про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
Частина третя статті 245 КАС України встановлює, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Згідно із пунктом 19 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);
неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Згідно з п.20 Порядку №1246 внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.
Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, складені та направлені для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання на реєстрацію.
В даному випадку, задоволення позовної вимоги про зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну подану позивачем, датою її фактичного надходження є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
Згідно із ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Так, ч.2 ст.2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно з ч.1 ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до ч.1,3 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є такими, що підлягають задоволенню.
Решта доводів та заперечень висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ст.90 КАС України).
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають задоволенню.
VI. Розподіл судових витрат
Частиною 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи те, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача та те, що оскільки вимозі про зобов`язання відповідача вчинити певні дії передує вимога про встановлення порушення прав, свобод та інтересів позивача, судовий збір за похідні вимоги позивача не стягувався, суд вважає, що наявні підстави для стягнення солідарно з Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України на користь позивача 7987,20 грн. сплаченого ним судового збору.
Керуючись ст. ст. 2, 139, 243-246КАС України суд,
ВИРІШИВ:
1.Адміністративний позов задовольнити.
2.Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «ТАЙРІД», код ЄДРПОУ: 45109157 критеріям ризиковості платника податку від 30.12.2025 р. № 293794.
3.Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 23.12.2025 № 13527138/45109157 про відмову в реєстрації податкової накладної від 12.06.2025 № 2 на загальну суму 2 990 000,00 грн.
4.Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 23.12.2025 № 13527142/45109157 про відмову в реєстрації податкової накладної від 27.08.2025 № 1 на загальну суму 1 610 000,00 грн.
5.Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 44069166, 65044, м. Одеса, вул.Семінарська, 5) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ТАЙРІД» (65015, Одеська обл., місто Одеса, пр.Шевченка, будинок 17, ЄДРПОУ 45109157) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
6.Зобов`язати Державну податкову службу України (код ЄДРПОУ 43005393, Львівська площа 8, м. Київ.) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАЙРІД» (65015, Одеська обл., місто Одеса, пр.Шевченка, будинок 17, ЄДРПОУ 45109157) від 27.08.2025 №1 та від 12.06.2025 №2 датою їх подання на реєстрацію.
7.Стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 44069166, 65044, м. Одеса, вул.Семінарська, 5) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАЙРІД» (65015, Одеська обл., місто Одеса, пр.Шевченка, будинок 17, ЄДРПОУ 45109157) судовий збір у розмірі 3993,60грн.
8.Стягнути з Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ 43005393, Львівська площа 8, м. Київ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАЙРІД» (65015, Одеська обл., місто Одеса, пр.Шевченка, будинок 17, ЄДРПОУ 45109157) судовий збір у розмірі 3993,60грн.
Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо розглянуто справу в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
Апеляційна скарга подається учасниками справи до П`ятого апеляційного адміністративного суду.
Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ТАЙРІД», 65015, Одеська обл., місто Одеса, пр.Шевченка, будинок 17, ЄДРПОУ 45109157.
Відповідач 1: Головне управління ДПС в Одеській області, код ЄДРПОУ ВП 44069166, 65044, м. Одеса, вул.Семінарська, 5;
Відповідач 2: Державної податкової служби України, код ЄДРПОУ 43005393, Львівська площа 8, м. Київ.

Суддя Бойко О.Я.