ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/52839/25 Суддя першої інстанції: Щавінський В.Р.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача Кравченка Є.Д., суддів Осіпової О.Ю., Златіна С.В., розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 03 березня 2026 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної податкової служби у м.Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України до Комунального підприємства «ПОДІЛ-НЕРУХОМІСТЬ» про стягнення податкового боргу,

В С Т А Н О В И В :

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Головне управління ДПС у м. Києві з адміністративним позовом до Комунального підприємства «ПОДІЛ-НЕРУХОМІСТЬ» про стягнення податкового боргу у розмірі 709867,97 грн.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2025 року відкрито провадження в адміністративній справі.
02.12.2025 Комунальним підприємством «ПОДІЛ-НЕРУХОМІСТЬ» подано до суду зустрічну позовну заяву до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з вимогами:
- визнати протиправним дії Державної податкової служби у місті Києві щодо нарахування КП «Поділ-Нерухомість» податкового боргу в сумі 709 867,97 грн. по сплаті податку на землю за 2016-2025 роки (в тому числі але не обмежуючись боргом, визначеним у податкових повідомленнях-рішеннях від 02.08.2018 №0490691212; від 02.08.2018 №0490701212; від 29.08.2019 №0000071212; від 29.08.2019 №0000051212; від 10.03.2020 №0262730410; 10.03.2020 №0262680410);
- визнати протиправним дії Державної податкової служби у місті Києві щодо застосування до платежів КП «Поділ-Нерухомість» наслідків визначених ст. 131 Податкового кодексу України (в тому числі, але не обмежуючись до платежу від 02.07.2019 в сумі 15 000,00 гривень та платежів від 05.10.2020 в сумі 11 868,10 гривень та 4 239,30 гривень;
- зобов`язати Державну податкову службу у місті Києві привести у відповідність індивідуальну картку платника податків КП «Поділ-Нерухомість» що міститься в системі яка інтегрує облікові картки, в частині, що стосується розрахунків по сплаті податку на землю, шляхом зарахування 15 000,00 грн. сплачених 02.07.2019 КП «Поділ-Нерухомість» в якості податку на землю за 2018 рік
- зобов`язати Державну податкову службу у місті Києві привести у відповідність індивідуальну картку платника податків КП «Поділ-Нерухомість» що міститься в системі яка інтегрує облікові картки, в частині, що стосується розрахунків по сплаті податку на землю, шляхом зарахування 16 107,40 грн. сплачених КП «Поділ-Нерухомість» в якості податку на землю за 2019 рік;
- зобов`язати Державну податкову службу у місті Києві внести зміни до інтегрованих карток платника податків КП «Поділ-Нерухомість» шляхом виключення відомостей про наявність податкового боргу з земельного податку юридичних осіб за 2016-2025 роки, код бюджетної класифікації 18010500, включаючи нарахування штрафних (фінансових) санкцій;
- зобов`язати Державну податкову службу у місті Києві утриматись від вчинення дій внесення інформації до індивідуальної картки платника податків КП «Поділ-Нерухомість» що міститься в системі яка інтегрує облікові картки, про існування податкового боргу і пені по сплаті податку на землю за 2016-2025 роки.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2025 року суд прийняв до розгляду зустрічний позов Комунального підприємства «ПОДІЛ-НЕРУХОМІСТЬ» заявлений в адміністративній справі № 320/52839/25 за позовом Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України до Комунального підприємства «ПОДІЛ-НЕРУХОМІСТЬ» про стягнення податкового боргу.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2025 року про забезпечення позову суд задовольнив заяву Комунального підприємства «ПОДІЛ-НЕРУХОМІСТЬ» про забезпечення позову до подання позовної заяви .
Так, Київський окружний адміністративний суд заборонив Головному управлінню ДПС у м. Києві, як відокремленому підрозділу ДПС та/або його структурним підрозділам, вчиняти будь-які дії з стягнення (списання) коштів з рахунків/електронних гаманців платника податку Комунального підприємства «ПОДІЛ-НЕРУХОМІСТЬ» у банках у рахунок погашення податкового боргу та пені до вирішення спору по суті та набрання рішення суду законної сили.
Головне управління ДПС у м. Києві подало до Київського окружного адміністративного суду заяву про скасування заходів забезпечення позову, у якій просило скасувати заходи забезпечення позову, визначені ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2025 року по справі № 320/52839/25.
Заява обґрунтована тим, що відпали обставини, які були підставою для забезпечення позову.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03 березня 2026 року суд відмовив у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про скасування заходів забезпечення позову у справі №320/52839/25.
Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить її скасувати та прийняти нову ухвалу, якою скасувати заходи забезпечення позову, визначені ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2025 року.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07 квітня 2026 року відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою та встановлено 15 денний строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та заперечень. Також суд витребував справу з суду першої інстанції та продовжив строк розгляду справи на більш розумний термін.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає її розгляду.
Після надходження адміністративної справи, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2026 року призначено апеляційну скаргу до розгляду у порядку письмового провадження. Також судом продовжено строк розгляду справи на більш розумний термін.
На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Колегія суддів, перевіривши доводи апеляційної скарги, ухвалу суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
Відмовляючи у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову, поданої у порядку ст. 157 КАС України, суд першої інстанції виснував, що станом на момент розгляду даного клопотання, підстави для скасування вжитих заходів забезпечення адміністративного позову відсутні, а обставини, якими заявник обґрунтовує необхідність скасування забезпечення позову підлягають дослідженню судом під час розгляду справи по суті разом із наданням оцінки доводам та доказам, наданим учасникам справи на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення. Доводи заявника, якими останній обґрунтовував клопотання, самі по собі не є підставою для скасування вжитих заходів забезпечення позову.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову з наступних підстав.
Порядок скасування заходів забезпечення позову визначений ст. 157 КАС України.
Зокрема, згідно ч.ч. 1 - 3 вказаної норми, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.
За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.
Відповідно до ч. 5 ст. 157 КАС України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.
Згідно з ч. 8 ст. 157 КАС України визначено підстави за яких судом скасовуються заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позову.
Отже, з аналізу процесуальних норм, які регулюють інститут забезпечення адміністративного позову слідує, що скасування заходів забезпечення позову можливе коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі, або відпадуть підстави, які зумовили вжиття судом таких заходів.
Скасування заходів забезпечення позову слід відрізняти від скасування ухвали про забезпечення позову. Різниця полягає в тому, що заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. Натомість, скасування ухвали про забезпечення позову здійснюється за наслідками її апеляційного оскарження.
КАС України не наводить підстав для скасування заходів забезпечення, проте такими слід вважати обставини, які не були відомі суду та існували на момент винесення ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, або які вказують на зміну умов, що існували на момент вжиття таких заходів.
Таким чином, у випадку подання учасником справи вмотивованого клопотання, за доведення відсутності підстав для вжиття заходів забезпечення позову, раніше застосовані заходи забезпечення можуть бути скасовані.
Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 17 березня 2020 року у справі №826/8263/18.
У заяві про скасування заходів забезпечення позову Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України зазначав, що заява про забезпечення позову у даній справі була подана відповідачем з метою уникнення процесуальних наслідків набрання законної сили судовим рішенням ухвалою Донецький окружний адміністративний суд від 21.04.2025 у справі №640/16897/22. На думку заявника, заходи забезпечення позову у справі №320/52839/25 були застосовані судом саме у зв`язку з оскарженням в апеляційному порядку зазначеної ухвали від 21.04.2025. Тому, у зв`язку із завершенням апеляційного перегляду відповідного судового рішення заявник вважає, що обставини, які зумовили вжиття заходів забезпечення позову, відсутні.
Колегія суддів зазначає, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2025 року суд забезпечив позов Комунального підприємства «ПОДІЛ- НЕРУХОМІСТЬ» заборонив Головному управлінню ДПС у м. Києві, як відокремленому підрозділу ДПС та/або його структурним підрозділам, вчиняти будь-які дії з стягнення (списання) коштів з рахунків/електронних гаманців платника податку Комунального підприємства «ПОДІЛ-НЕРУХОМІСТЬ» у банках у рахунок погашення податкового боргу та пені до вирішення спору по суті та набрання рішення суду законної сили.
Так, колегія суддів звертає увагу, що забезпечуючи позов ухвалою від 08 грудня 2025 року у даній адміністративній справі, суд першої інстанції виходив з того, що Контролюючий орган прийняв податкові повідомлення-рішення №№ 0490691212; 0262680410; 0490701212; 0262730410; 0000071212; 0000051212, податкову вимогу ГУ ДПС у м. Києві від 11.12.2018 №249915-17 та рішення заступника начальника ГУ ДПС у м. Києві від 04.02.2022 №54/26-15-13-03-23, які на сьогоднішній день оскаржуються в судовому порядку.
В Шостому апеляційному адміністративному суді перебуває апеляційна скарга КП «Поділ-Нерухомість» на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 21.04.2025 про залишення позову без розгляду у справі № № 640/16897/22 за адміністративним позовом Комунального підприємства «Поділ-Нерухомість» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування вимоги, рішення, податкових повідомлень-рішень, поштового відправлення та зобов`язання вчинити дії, яка безпосередньо пов`язана з даною справою.
Відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо узгоджених сум нарахованих грошових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом.
Наявність в інтегрованій картці платника неправомірно обліковуваного податкового боргу, дає право контролюючим органам застосовувати положення статті 87 Податкового кодексу України відповідно до якої поточна сплата платником податків його самостійно нарахованих податкових зобов`язань зараховується в рахунок сплати податкового боргу.
В інтегрованій картці платника одночасно погашається податковий борг, а також виникає новий борг за самостійно нарахованими платником податковими зобов`язаннями, що в подальшому може привести до застосування штрафних санкцій за їх несвоєчасну сплату та нарахування пені.
З урахуванням наведеного, суд першої інстанції вказав, що у зв`язку з постійним списанням ГУ ДПС у м. Києві коштів підприємства на погашення податкового боргу, який оскаржується останнім, за спожиті послуги виникла заборгованість за жовтень 2025 року у розмірі 786782,84 грн. 01.12.2025 КП «Поділ-Нерухомість» отримало попередження про припинення електроживлення № 1111853188 від 19.11.2025. Плата за електроенергію є обов`язковим платежем, оскільки це комунальна послуга, за яку споживачі зобов`язані сплачувати відповідно до закону. Несвоєчасне внесення коштів призведе до нарахування пені, що є надмірним фінансовим тягарем для підприємства.
Таким чином суд першої інстанції дійшов висновку, що дії контролюючих органів негативно впливають на платіжний стан КП «Поділ-Нерухомість», перешкоджають його господарській діяльності. Наведене свідчить про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам КП «Поділ-Нерухомість» та територіальній громаді м. Києва, як власнику майна підприємства, до ухвалення рішення в адміністративній справі, а також неможливості їх захисту без вжиття заходів забезпечення позову.
Так, відповідач в клопотанні про скасування заходів забезпечення позову посилається на ту обставину, що Київським окружним адміністративним судом було застосовано заходи забезпечення позову у зв`язку із оскарженням в апеляційному порядку ухвали Донецького окружного адміністративного суду від 21 квітня 2025 року, а отже, після того як постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 січня 2026 року по справі № 640/16897/22 набрала законної сили підстави для подальшого існування забезпечення позову відсутні.
Колегією суддів встановлено, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 січня 2026 року апеляційну скаргу Комунального підприємства «Поділ-Нерухомість» залишено без задоволення, а ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 21 квітня 2025 року, якою позов КП «Поділ-Нерухомість» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, податкової вимоги, рішення та зобов`язання вчинити дії залишено без розгляду на підставі ч. 3 ст. 123 КАС України.
Водночас, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що станом на момент розгляду даного клопотання, підстави для скасування вжитих заходів забезпечення адміністративного позову відсутні, а обставини, якими заявник обґрунтовує необхідність скасування забезпечення позову підлягають дослідженню судом під час розгляду справи по суті разом із наданням оцінки доводам та доказам, наданим учасникам справи на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення. Доводи заявника, якими останній обґрунтовував клопотання, самі по собі не є підставою для скасування вжитих заходів забезпечення позову, оскільки однією із підстав для вжиття заходів забезпечення позову суд першої інстанції зазначав ту обставину, що в інтегрованій картці платника одночасно погашається податковий борг, а також виникає новий борг за самостійно нарахованими платником податковими зобов`язаннями. При цьому, такі обставини підлягають дослідженню у межах вирішення основного спору.
Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги встановлені за результатами дослідження наявних у матеріалах даної адміністративної справи доказів, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для скасування заходів забезпечення позову.
Колегія суддів наголошує на тому, що відповідно до частини п`ятої статті 157 КАС України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Розглянувши доводи Головного управління ДПС у м. Києві, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням норм процесуального права, підстав для її скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції про задоволення заяви про забезпечення позову - без змін.
Керуючись статтями 150, 151, 241, 242, 243, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 03 березня 2026 року залишити без задоволення.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 03 березня 2026 року у справі №320/52839/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.Д. Кравченко

Судді: О.О. Осіпова

С.В. Златін