КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 травня 2026 року м. Київ справа №320/36385/23
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Йор Естейт" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Йор Естейт" з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому, з урахуванням уточнення позовних вимог, просить суд:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 09.05.2023 № 322350413;
- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у місті Києві сформувати і подати подання до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві про повернення ТОВ "Йор Естейт" суми сплаченого штрафу у розмірі 948 264,01 грн.
В основу визначення грошового зобов`язання на підставі вказаного податкового повідомлення-рішення покладено висновки посадових осіб податкового органу про порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних за грудень 2021 року, лютий, вересень 2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Позивач вказує, що у товариства був відсутній податковий обов`язок складати та реєструвати податкові накладні від 17.12.2021 №2, від 14.09.2022 №4, від 14.09.2022 №6, від 15.02.2022 №1, від 15.02.2022 №4, від 15.02.2022 №3, від 15.02.2022 №2, від 17.02.2022 №5, від 14.09.2022 №1, від 14.09.2022 №5, від 14.09.2022 №3, від 14.09.2022 №7, від 14.09.2022 №2, з огляду на їх відношення до інвестиційних договорів. Пояснює, що датою виникнення податкових зобов`язань за інвестиційними договорами є дата фактичної передачі позивачем результатів робіт відповідно до положень Податкового кодексу України в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, а оскільки результати робіт за цими договорами передані не були, то і податкові зобов`язання у товариства не виникли. Наголошує, що податкові накладні були складені та зареєстровані помилково, що не тягне за собою відповідальності за порушення граничного строку їх реєстрації в ЄРПН, яка передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній заперечував проти задоволення позовних вимог і просив суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування заперечень проти позову зазначив, що помилковість складення податкової накладної, яка виписана і зареєстрована платником податків, не є підставою для звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію такої податкової накладної, а, отже, податкове повідомлення-рішення є законним і обґрунтованим, підстави для його скасування відсутні.
Позивачем подано до суду відповідь на відзив контролюючого органу, в якому останній заперечував проти наведених аргументів та просив суд позов задовольнити.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Йор Естейт" (ідентифікаційний код 43173640, місцезнаходження 02000, м. Київ, вул. Михайлівська, 24) є юридичною особою, яка перебуває на обліку як платник податку на додану вартість у Головному управлінні ДПС у м. Києві.
Головне управління Державної податкової служби у місті Києві провело камеральну перевірку щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Йор Естейт" (ідентифікаційний код 43173640) в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено акт від 12.04.2023 № 26927/Ж5/26-15-04-13-03/43173640.
За результатами перевірки посадові особи контролюючого органу встановили, що товариство порушило граничні строки реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних:
- №2 від 17.12.2021: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 139; сума ПДВ 284398,6 грн;
- №4 від 14.09.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 13; сума ПДВ 334893 грн.; 
- № 6 від 14.09.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 13; сума ПДВ 274003,6 грн.; 
- №1 від 15.02.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 91; сума ПДВ 314155,4 грн.; 
- №4 від 15.02.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 91; сума ПДВ 298603,3 грн.; 
- № 3 від 15.02.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 91; сума ПДВ 293132,3 грн.; 
- № 2 від 15.02.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 91; сума ПДВ 319447,9 грн.; 
- № 5 від 17.02.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 91; сума ПДВ 300545,8 грн.; 
- № 1 від 14.09.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 13; сума ПДВ 3037305,5 грн.; 
- № 5 від 14.09.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 13; сума ПДВ 339727,8 грн.; 
- № 3 від 14.09.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 13; сума ПДВ 334892,4 грн.; 
- № 7 від 14.09.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 13; сума ПДВ 316857,1 грн.; 
- № 2 від 14.09.2022: дата реєстрації 13.10.2022; кількість днів затримки 13; сума ПДВ 337403 грн.
Судом встановлено, що позивач, не погоджуючись з висновками, зазначеними в акті перевірки звернувся до контролюючого органу із запереченнями на акт перевірки.
Листом від 11.05.2023 №18980/І/26-15-04-13-08 ГУ ДПС у м. Києві повідомило товариство про залишення заперечень на акт перевірки без розгляду з підстав порушення термінів їх подання.
На підставі зазначеного акта перевірки ГУ ДПС у м. Києві прийняло податкове повідомлення-рішення від 09.05.2023 № 322350413, яким до позивача застосовано штраф у сумі 948264,01 грн., згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України за затримку реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних.
Не погоджуючись із висновками, викладеними в акті перевірки, та із винесеним податковим повідомленням-рішенням, керуючись пунктом 56.2 статті 56 ПК України, позивач звернувся до Державної податкової служби України з відповідною скаргою.
Рішенням Державної податкової служби України про результати розгляду скарги від 10.07.2023 №18445/6/99-00-06-03-01-06 скаргу товариства залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення - без змін.
У подальшому позивач звернувся до суду з даним позовом, з приводу чого суд зазначає таке.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України встановлено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів / послуг платник податку - продавець товарів / послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Реєстрація податкових накладних та / або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та / або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної.
Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.
З аналізу наведених норм ПК України слідує, що у випадку допущення помилок при складанні податкової накладної на операцію з постачання товарів / послуг та реєстрації її в Єдиному реєстрі податкових накладних платник податку з метою виправлення допущеної помилки має право згідно з пунктом 192.1 статті 192 ПК України скласти розрахунок коригування до помилкової податкової накладної. Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку на додану вартість, на адресу якого виписано помилкову податкову накладну.
Предметом позовних вимог у цій справі є визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 09.05.2023 № 322350413, згідно з яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 948264,01 грн за порушення термінів реєстрації податкових накладних від 17.12.2021 №2, від 14.09.2022 №4, від 14.09.2022 №6, від 15.02.2022 №1, від 15.02.2022 №4, від 15.02.2022 №3, від 15.02.2022 №2, від 17.02.2022 №5, від 14.09.2022 №1, від 14.09.2022 №5, від 14.09.2022 №3, від 14.09.2022 №7, від 14.09.2022 №2.
Позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, зазначив про те, що помилково зареєстровані спірні податкові накладні мають відношення до інвестиційних договорів №Д-1 від 16.12.2021, №Д-2 від 14.02.2022, №Д-3 від 14.02.2022, №Д-4 від 14.02.2022, №Д-6 від 14.02.2022, №Д-7 від 14.02.2022, №Д-8 від 18.08.2022, №Д-9 від 18.08.2022, №Д-10 від 18.08.2022, №Д-11 від 18.08.2022, №Д-12 від 18.08.2022, №Д-13 від 18.08.2022, №Д-14 від 18.08.2022, за умовами яких товариство зобов`язується побудувати визначені цими договорами об`єкти, забезпечити прийняття їх в експлуатацію та передати об`єкти інвестору (запланований строк будівництва та прийняття об`єктів будівництва в експлуатацію 31.12.2023).
Таким чином, за твердженням позивача, інвестиційні договори №Д-1 від 16.12.2021, №Д-2 від 14.02.2022, №Д-3 від 14.02.2022, №Д-4 від 14.02.2022, №Д-6 від 14.02.2022, №Д-7 від 14.02.2022, №Д-8 від 18.08.2022, №Д-9 від 18.08.2022, №Д-10 від 18.08.2022, №Д-11 від 18.08.2022, №Д-12 від 18.08.2022, №Д-13 від 18.08.2022, №Д-14 від 18.08.2022 є довгостроковими договорами, будівництво об`єктів за якими здійснюється більше одного року та які не передбачають поетапного здавання об`єктів.
Зважаючи на те, що на дату складання податкових накладних від 17.12.2021 №2, від 14.09.2022 №4, від 14.09.2022 №6, від 15.02.2022 №1, від 15.02.2022 №4, від 15.02.2022 №3, від 15.02.2022 №2, від 17.02.2022 №5, від 14.09.2022 №1, від 14.09.2022 №5, від 14.09.2022 №3, від 14.09.2022 №7, від 14.09.2022 №2 у позивача ще не виникли податкові зобов`язання, то такі накладні були складені та зареєстровані товариством помилково.
З метою виправлення виявлених помилок, позивачем, 03.05.2023, були складені та відправлені на реєстрацію розрахунки коригування №№1-13 до податкових накладних від 17.12.2021 №2, від 14.09.2022 №4, від 14.09.2022 №6, від 15.02.2022 №1, від 15.02.2022 №4, від 15.02.2022 №3, від 15.02.2022 №2, від 17.02.2022 №5, від 14.09.2022 №1, від 14.09.2022 №5, від 14.09.2022 №3, від 14.09.2022 №7, від 14.09.2022 №2. В результаті зазначеного коригування показники помилково складених податкових накладних було зведено до нуля. 
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
Між Товариством з обмеженою відповідальністю "Йор Естейт" та Акціонерним товариством "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Кью Джі Інвест" були укладені інвестиційні договори №Д-1 від 16.12.2021, №Д-2 від 14.02.2022, №Д-3 від 14.02.2022, №Д-4 від 14.02.2022, №Д-6 від 14.02.2022, №Д-7 від 14.02.2022, №Д-8 від 18.08.2022, №Д-9 від 18.08.2022, №Д-10 від 18.08.2022, №Д-11 від 18.08.2022, №Д-12 від 18.08.2022, №Д-13 від 18.08.2022, №Д-14 від 18.08.2022, відповідно до яких ТОВ "Йор Естейт" зобов`язується побудувати визначені інвестиційними договорами об`єкти, забезпечити прийняття їх в експлуатацію та передати об`єкти інвестору.
Згідно з підпунктами 1.1 пунктів 1 інвестиційних договорів №Д-1 від 16.12.2021, №Д-2 від 14.02.2022, №Д-3 від 14.02.2022, №Д-4 від 14.02.2022, №Д-6 від 14.02.2022, №Д-7 від 14.02.2022, №Д-8 від 18.08.2022, №Д-9 від 18.08.2022, №Д-10 від 18.08.2022, №Д-11 від 18.08.2022, №Д-12 від 18.08.2022, №Д-13 від 18.08.2022, №Д-14 від 18.08.2022 запланований строк будівництва та прийняття в експлуатацію об`єктів - 31.12.2023.
Відповідно до пункту 187.9 статті 187 ПК України (у редакції чинній станом на дати укладення інвестиційних договорів) датою виникнення податкових зобов`язань виконавця довгострокових договорів (контрактів) є дата фактичної передачі виконавцем результатів робіт за такими договорами (контрактами).
Для цілей цього пункту довгостроковий договір (контракт) - це будь-який договір на виготовлення товарів, виконання робіт, надання послуг з довготривалим (більше одного року) технологічним циклом виробництва та якщо договорами, які укладені на виробництво таких товарів, виконання робіт, надання послуг, не передбачено поетапного їх здавання.
При цьому пунктом 85 підрозділу 2 "Особливості справляння податку на додану вартість" розділу XX Перехідні положення ПК України (у редакції чинній станом на дату написання судового рішення) встановлено, що що датою виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість за довгостроковими договорами (контрактами) на будівництво житла (об`єктів житлової нерухомості), які були укладені та щодо яких дозвіл на виконання будівельних робіт отримано до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування операцій з об`єктами нерухомого майна, які будуть споруджені в майбутньому", є дата фактичної передачі виконавцем результатів робіт за такими договорами (контрактами).
Таким чином, суд погоджується із доводами позивача, що датою виникнення податкових зобов`язань ТОВ "Йор Естейт" за укладеними з АТ "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Кью Джі Інвест" інвестиційними договорами №Д-1 від 16.12.2021, №Д-2 від 14.02.2022, №Д-3 від 14.02.2022, №Д-4 від 14.02.2022, №Д-6 від 14.02.2022, №Д-7 від 14.02.2022, №Д-8 від 18.08.2022, №Д-9 від 18.08.2022, №Д-10 від 18.08.2022, №Д-11 від 18.08.2022, №Д-12 від 18.08.2022, №Д-13 від 18.08.2022, №Д-14 від 18.08.2022 є дата фактичної передачі ТОВ "Йор Естейт" об`єктів інвестору, - АТ "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "Кью Джі Інвест".
Водночас, як свідчать матеріали справи, позивачем були складені податкові накладні від 17.12.2021 №2, від 14.09.2022 №4, від 14.09.2022 №6, від 15.02.2022 №1, від 15.02.2022 №4, від 15.02.2022 №3, від 15.02.2022 №2, від 17.02.2022 №5, від 14.09.2022 №1, від 14.09.2022 №5, від 14.09.2022 №3, від 14.09.2022 №7, від 14.09.2022 №2 з описом (номенклатурою) товарів / послуг продавця: 1. інвестиційна участь Інвестора в будівництві об`єкта нерухомого майна: дачні будинки за адресою Київська область, Обухівський район, Козинська територіальна громада, село Старі Безрадичі, які були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних 13.10.2022.
03.05.2023 позивачем були складені та відправлені на реєстрацію розрахунки коригування №№1-13 до податкових накладних від 17.12.2021 №2, від 14.09.2022 №4, від 14.09.2022 №6, від 15.02.2022 №1, від 15.02.2022 №4, від 15.02.2022 №3, від 15.02.2022 №2, від 17.02.2022 №5, від 14.09.2022 №1, від 14.09.2022 №5, від 14.09.2022 №3, від 14.09.2022 №7, від 14.09.2022 №2. В результаті зазначеного коригування показники помилково складених податкових накладних було зведено до нуля. 
Відповідач стверджує, що невиконання ТОВ "Йор Естейт" обов`язку зі своєчасної реєстрації складених податкових накладних від 17.12.2021 №2, від 14.09.2022 №4, від 14.09.2022 №6, від 15.02.2022 №1, від 15.02.2022 №4, від 15.02.2022 №3, від 15.02.2022 №2, від 17.02.2022 №5, від 14.09.2022 №1, від 14.09.2022 №5, від 14.09.2022 №3, від 14.09.2022 №7, від 14.09.2022 №2 утворює склад податкового правопорушення із формальним складом, відповідальність за яке передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
Суд вважає безпідставними такі висновки контролюючого органу, з огляду на те, що аналіз зазначених вище норм Податкового кодексу України у сукупності дає підстави для висновку, що штрафні (фінансові) санкції, згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, можуть бути застосовані лише у разі, якщо платник податків - продавець товарів/послуг був зобов`язаний, відповідно до вимог ПК України, скласти та зареєструвати податкову накладну у зв`язку з настанням однієї з подій: постачання товарів/послуг або надходження коштів від покупця як авансу. Відсутність у платника податків податкового обов`язку виключає елемент протиправності та відповідно склад податкового правопорушення.
Аналогічна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 10.12.2020 у справі № 520/10744/19, від 14.05.2020 у справі № 804/3513/17, від 28.03.2019 у справі № 809/1420/17, від 26.06.2018 у справі № 813/4556/16, від 06.08.2018 у справі № 802/1198/16-а, від 27.11.2018 у справі № 821/676/17.
За таких обставин, оскільки у позивача був відсутній обов`язок складати та реєструвати спірні податкові накладені від 17.12.2021 №2, від 14.09.2022 №4, від 14.09.2022 №6, від 15.02.2022 №1, від 15.02.2022 №4, від 15.02.2022 №3, від 15.02.2022 №2, від 17.02.2022 №5, від 14.09.2022 №1, від 14.09.2022 №5, від 14.09.2022 №3, від 14.09.2022 №7, від 14.09.2022 №2, суд вважає, що в даному випадку у відповідача були відсутні підстави для застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій у сумі 948 264,01грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних від 17.12.2021 №2, від 14.09.2022 №4, від 14.09.2022 №6, від 15.02.2022 №1, від 15.02.2022 №4, від 15.02.2022 №3, від 15.02.2022 №2, від 17.02.2022 №5, від 14.09.2022 №1, від 14.09.2022 №5, від 14.09.2022 №3, від 14.09.2022 №7, від 14.09.2022 №2, згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
Як наслідок, суд дійшов висновку, що прийняте відповідачем податкове повідомлення-рішення від 09.05.2023 № 322350413 є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо позовних вимог про зобов`язання Головне управління Державної податкової служби у місті Києві сформувати і подати подання до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві про повернення ТОВ "Йор Естейт" суми сплаченого штрафу у розмірі 948 264,01 грн, суд зазначає таке.
Згідно із пп. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - це сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
За приписами пп. 14.1.115 п. 14.1 ст. 14 ПК України надміру сплачені грошові зобов`язання – це суми коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату.
Відповідно до пп. 17.1.10 п. 17.1 ст. 17 ПК України платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.
В силу положень п.п. 43.1-43.4 ст. 43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
У разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків.
Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.
Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку.
За правилами, установленими п. 43.5 ст. 43 ПК України, контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.
На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.
Відповідно до ч. 2 ст. 45 Бюджетного кодексу України Казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, перерахування компенсації частини суми штрафних (фінансових) санкцій покупцям (споживачам) за рахунок сплачених до державного бюджету сум штрафних (фінансових) санкцій, застосованих такими органами за наслідками проведеної перевірки за зверненням або скаргою покупця (споживача) про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій.
Порядком про повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, та перерахування компенсації частини суми штрафних (фінансових) санкцій, визначених за даними системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 № 787 (далі – Порядок № 787), визначено алгоритм дій державних органів та їх взаємовідносини в процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань.
Відповідно до п. 3 Порядку № 787 повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету платежів у національній валюті, перерахування компенсації здійснюється Казначейством або головними управліннями Державної казначейської служби України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі – головні управління Казначейства) з відповідних бюджетних рахунків для зарахування надходжень (далі – рахунки за надходженнями), відкритих в Казначействі відповідно до законодавства, шляхом оформлення розрахункових документів.
Повернення платежів у національній валюті, перерахування компенсації здійснюється на рахунки одержувачів коштів, відкриті в банках або Казначействі, вказані заяві платника. Повернення платежів фізичним особам, які не мають рахунків у банках, може здійснюватись шляхом повернення у готівковій формі коштів за чеком органу Казначейства з відповідних рахунків, відкритих у банках на ім`я головного управління Казначейства, або поштовим переказом через підприємства поштового зв`язку, вказані у заяві платника (його довіреної особи).
Відповідно до п. 5 Порядку № 787 повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, перерахування компенсації здійснюється за поданням (висновком) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) – за судовим рішенням, яке набрало законної сили.
У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету зборів, платежів та інших доходів бюджетів (крім зборів та платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи Державної податкової служби України (далі – органи ДПС) та органи Державної митної служби України (далі – органи Держмитслужби)) подання подається до відповідного органу Казначейства за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Таким чином, необхідною обставиною для повернення платникам податків коштів, що обліковуються на відповідних рахунках податкового органу як переплата, і митних та інших платежів, помилково та/або надмірно сплачених до бюджету, контроль за справлянням яких здійснюється контролюючими органами, є факт ухвалення податковим органом висновку про повернення надмірно сплачених сум податку.
Взаємовідносини територіальних органів Державної податкової служби України її територіальних органів та територіальними органами Державної казначейської служби України в процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені за платежами, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, з метою належного виконання положень статей 43, 102 Податкового кодексу України, частини другої статті 45 та частини другої статті 78 Бюджетного кодексу України регламентуються Наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 № 60 "Про затвердження Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені" (далі – Порядок № 60).
Відповідно до п. 1 розділу 1 Порядку № 60 повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (за винятком повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які розраховуються територіальним органом ДФС на підставі поданої платником податків податкової декларації про майновий стан і доходи за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку (далі – податкова декларація)), поданої до територіального органу ДФС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми протягом 1095 днів від дня її виникнення.
Заява може бути подана платником до територіального органу ДФС в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-телекомунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.
Відповідно до п. 2 розділу 1 Порядку № 60 у заяві платник зазначає назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, його суму, дату сплати і реквізити з платіжного документа, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок, та МФО Казначейства), та визначає напрям(и) перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються:
на поточний рахунок платника податку в установі банку;
на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДФС, незалежно від виду бюджету;
у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку.
Додатково до заяви платник може подати копію платіжного документа, на виконання якого помилково та/або надміру сплачений платіж перераховано до бюджету.
Таким чином, зміст вищенаведених норм дає підстави для висновку, що обов`язковою передумовою повернення платнику податків надміру/помилково сплачених коштів є одночасна наявність наступних обставин: 1) відсутність у такого платника податкового боргу; 2) подання платником податків заяви про повернення коштів протягом 1095 днів від дня виникнення переплати; 3) відповідність поданої заяви вимогам пункту 43.4 ПК України.
Водночас за наслідками подання відповідної заяви орган ДПС у визначені законом строки повинен або підготувати висновок про повернення такої суми, або надати письмову відмову у поверненні коштів з бюджету.
При цьому поверненню підлягають грошові кошти, що обліковуються за платником податку як переплата з обов`язкових платежів, за умови подання заяви про повернення коштів на рахунок платника податків у визначений законом строк.
Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від від 05.02.2019 у справі № 826/7672/17, від 05.03.2019 у справі № 814/3233/15, від 18.06.2019 у справі № 826/3490/18 та інших.
Разом із тим, матеріали справи не містять доказів звернення позивача до податкового органу з відповідною заявою про повернення сплачених коштів, як і не містять відмови відповідача у здійсненні такого повернення, що свідчить про передчасність позовних вимог в цій частині, внаслідок чого останні задоволенню не підлягають.
Отже, адміністративний позов підлягає задоволенню частково.
Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Судом встановлено, що позивачем сплачено судовий збір у загальному розмірі 16907,96 грн, з яких - 14223,96 грн за позовні вимоги майнового характеру (визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення) та 2684,00 грн - немайного характеру (зобов`язання вчинити певні дії), що підтверджується відповідними платіжними інструкціями, копії яких наявні в матеріалах справи.
Зважаючи на часткове задоволення позовних вимог, сума судових витрат, що підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень – ГУ ДПС у м. Києві становить 14223,96 грн. пропорційно задоволеним позовним вимогам.
На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 09.05.2023 № 322350413.
В іншій частині позову відмовити.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Йор Естейт" (ідентифікаційний код: 43173640) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код ВП: 44116011) судовий збір у розмірі 14223,96 грн (чотирнадцять тисяч двісті двадцять три грн 96 коп.).
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Василенко Г.Ю.