Провадження №2/760/8857/26
Справа №760/18798/24

. 

РІШЕННЯ
іменем України 

01.06.2026          м. Київ 

Солом`янський районний суд міста Києва у складі: 
головуючого судді    судді Застрожнікової К.С.,
при секретарі судового засідання  Кравченко А.О., 
за участю: 
позивачки      ОСОБА_1 ,
представника позивачки   адвоката Столяренко С.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юрченко В.В. 
про встановлення факту проживання однією сім`єю та про визнання права власності в порядку спадкування, 

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юрченко Василь Васильович, про встановлення факту проживання однією сім`єю та про визнання права власності в порядку спадкування.
Позовна заява мотивована тим, що з 1996 року позивачка по справі проживала разом з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та мамою позивачки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_2 . Померлий ОСОБА_2 та мати позивачки ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 21 червня 1996 року, та після смерті матері позивачка разом з вітчимом ОСОБА_2 проживали за адресою реєстрації, вели спільне господарство, позивачка турбувалася про свого вітчима, додатково ще надавала йому грошові кошти. Позивачка зазначила, що починаючи з моменту реєстрації шлюбу між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 і до його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 вони всі разом проживали за адресою реєстрації, и мали спільний бюджет, вели спільне господарство, брали участь у витратах, пов`язаних з оплатою комунальних послуг, на спільні кошти підтримували належний стан квартири, необхідний для проживання в ній, проводили поточний ремонт.  ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер, всі витрати по похованню здійснювала позивачка, та після смерті ОСОБА_2 , в нього залишилося спадкове нерухоме майно, а саме квартира за адресою: АДРЕСА_3 . Після смерті своїх батьків ОСОБА_2 став єдиним власником вказаної квартири по АДРЕСА_3 . Позивачка зазначила, що відноситься до спадкоємців четвертої черги і тому вимушена була звернутись за захистом своїх прав та інтересів до суду, оскільки тільки в судовому порядку можливе вирішення даного спору. Позивач, вважаючи себе спадкоємцем 4 черги за законом після смерті ОСОБА_2 , як особи, яка проживала разом із спадкодавцем з 1996 року і до смерті останнього та вела з ним спільне господарство, звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юрченко Василя Васильовича із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 .  Проте 05 березня 2024 року за вих. №20/02-31 була отримана Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки згідно з матеріалами спадкової справи належних доказів щодо проживання ОСОБА_1 та спадкодавця однією сім`єю не подано. Враховуючи викладене у позові, позивачка просить суд встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 з вітчимом ОСОБА_2 з 1996 року до дня його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_4 , в порядку спадкування за законом, як спадкоємця четвертої черги, після смерті спадкодавця ОСОБА_2 .
Протоколом автоматизованого розподілу судових справи між суддями визначено склад суду та справу передано на розгляд судді Застрожніковій К.С.
26.09.2024 у справі відкрито загальне позовне провадження, визначена дата підготовчого судового засідання.
13.11.2024 від представника Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначалось про необхідність залучення до участі у справі належного відповідача - Київської міської ради. 
11.02.2025 судом на підставі ухвали суду витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юрченка Василя Васильовича (01024, м. Київ, вул. Антоновича, буд. 18, оф. 11) засвідчені належним чином копії спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також Витяг із спадкового реєстру стосовно кола осіб, які звернулись із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
25.02.2025 від позивачки ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про заміну відповідача, в якому остання просила суд замінити відповідача на Київську міську раду. 
05.05.2025 до суду надійшли матеріали на виконання ухвали суду від 11.02.2025.
17.06.2025 ухвалою суду виключено зі складу відповідачів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юрченко В.В. про встановлення факту проживання однією сім`єю та про визнання права власності в порядку спадкування, - Солом`янську районну у місті Києві державну адміністрацію, залучено до участі у цивільній справі належного відповідача - Київську міську раду, код ЄДРПОУ 22883141, адреса: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.
19.06.2025 через систему Електронний суд від відповідача Київської міської ради надійшов Відзив на позовну заяву, в якому зазначили, що Позивач на підтвердження факту проживання однією сім`єю з спадкодавцем долучила до матеріалів справи докази, які не доводять факту спільного проживання протягом п`яти років до моменту смерті спадкодавця, а лише говорять про певні цивільні відносини Позивача та померлого, що не характеризують їх як родину, тому просили відмовити у задоволенні позову повністю. 
16.07.2025 суд закінчив підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду. 
У судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Столяренко С.М. заявлені позовні вимоги підтримали з підстав та за обставин, викладених у позові, наполягали на їх задоволенні. Позивачка ОСОБА_1 зазначила, що вона разом із вітчимом ОСОБА_2 до часу його смерті проживала разом за адресою: АДРЕСА_2 , вона турбувалась про вітчима, матеріально утримувала, допомагала по господарству, після його смерті організувала поховання. Пояснила, що у власності вітчима була квартира за адресою АДРЕСА_3 , в якій він не проживав, оскільки вони всі жили разом по проспекту Повітрофлотському, дана квартира була непридатною для проживання та потребувала ремонту. Після смерті вітчима вона звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через те, що вона має подати докази проживання разом із спадкодавцем протягом останніх п`яти років до часу його смерті однією сім`єю, та крім того, за життя її вітчим не оформив свої спадкові права на частину даної квартири, яка залишилась йому після смерті його матері, що також значно ускладнює процес оформлення позивачкою права на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 . Тому, просила суд задовольнити заявлені позовні вимоги у повному обсязі. 
Представник відповідача Київської міської ради Гриник М.С., яка приймала участь у судовому засіданні, яке відбувалось 20.10.2025, заперечувала проти задоволення позову, зазначивши, що позивачкою не доведено належними та допустимими доказами тих обставин, що позивачка постійно та безперервно протягом останніх п`яти років до дати смерті ОСОБА_2 постійно та безперервно проживала разом із спадкодавцем, мала з ним спільний бюджет та приймала участь в утриманні спірної квартири. У подальшому, представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не прибула, повідомлена належним чином про місце, день та час слухання справи, направила до суду клопотання про розгляд справи у її відсутність. 
За клопотанням позивачки ОСОБА_1 в судовому засіданні були допитані свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Свідок ОСОБА_5  суду повідомив, що знає позивачку ОСОБА_1 , вона проживала зі своїм вітчимом та мамою за адресою: АДРЕСА_2 , свідок з родиною теж там проживав, вони підтримували із родиною позивачки сусідські відносини, вони завжди були всі разом родиною, позивачка постійно мешкала в даній квартирі. Свідок постійно проживає за цією адресою з 2015 року, а до цього часу дуже часто був у вказаному будинку, та із впевненістю може сказати, що вже більше, як 10-ть років постійно бачив позивачку як мешканку вказаної квартири, заходив до квартири, бачив в ній її речі, тобто були всі ознаки проживання.
Свідок ОСОБА_6  суду повідомив, що проживає по АДРЕСА_5 , був знайомий із вітчимом позивачки ОСОБА_2 , починаючи з 2000 року, їхня родина проживала по АДРЕСА_2 , позивачка після смерті ОСОБА_2 займалась його похованням, при спілкуванні ОСОБА_2 представляв свідкові позивачку як свою доньку, яка з ним проживає, свідок часто їздив на риболовлю із ОСОБА_2 , та бачив у квартирі їхні спільні речі. 
Свідок  ОСОБА_9 суду повідомив, що знайомий із позивачкою, вона проживала у квартирі по АДРЕСА_2 з того моменту, як її батьки отримали вказану квартиру, приблизно з кінця 90-х років, свідок був дружний із вітчимом позивачки ОСОБА_2 , родина проживала разом у вказаній квартирі, весь час, та після смерті ОСОБА_2 позивачка продовжила проживати у вказаній квартирі, займалась його похованням. Свідок був вхожий у квартиру даної родини, вони зустрічались часто, свідок бачив, що родина постійно мешкає у даній квартирі. Згодом померла мати позивачки, та після смерті матері позивачка продовжувала проживати із вітчимом, разом із своєю родиною, допомагала по господарству, готувала їжу, піклувалася про ОСОБА_2 . 
Свідок  ОСОБА_8 суду повідомила, що з родиною позивачки знайома з 2008 року, вона проживала з вітчимом за адресою АДРЕСА_2 , бувала в них вдома, є хрещеною матір`ю доньки позивачки, добре знайома з її батьками, в тому числі з її вітчимом ОСОБА_2 , який помер у серпні 2023 року, позивачка займалась його похованням та з того часу продовжила проживати у даній квартирі. Свідок повідомила, що позивачка постійно проживала разом із вітчимом до часу його смерті, турбувалась про нього, матеріально підтримувала, займалась по господарству. 
Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази, на підтвердження таких обставин в їх сукупності, заслухавши пояснення позивачки, її представника, представника відповідача, допитавши свідків, суд встановив наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується поданою до суду копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Департаментом з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), актовий запис № 269 від 21.08.2023. 
До складу спадщини після смерті ОСОБА_2 увійшла: 
-1/3 частка квартири за адресою: АДРЕСА_3 , яка належна спадкодавцеві на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 02.02.2017 р. за № 3-49 після смерті батька ОСОБА_10 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 ; 
-1/3 частка квартири за адресою: АДРЕСА_3 , яка належна спадкодавцеві на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.03.2015 після смерті матері ОСОБА_11 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується копіями свідоцтв про право на спадщину за законом від 12.03.2015 р. та від 02.02.2017, а також відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. 
-Крім того, відповідно до копії Свідоцтва про право власності на житло, виданого ЖЕУ-2 Південно-Західної залізниці м. Києва 28 листопада 1994 року згідно розпорядження (наказом) від 28 листопада 1994 року № 944, зареєстрованого в КМБТІ 06 грудня 1994 року у реєстрову книгу № 2721, спадкодавцеві ОСОБА_2 за життя належала 1/3 частка у квартирі за адресою: АДРЕСА_3 , яка була приватизована родиною ОСОБА_12 відповідно до Закону України «Про приватизацію житлового фонду», що підтверджується копією свідоцтва та інформаційної довідки КМБТІ від 09.04.2026 за № 15032. Водночас, за життя спадкодавець ОСОБА_2 не зареєстрував своє право власності на 1/3 частку у вказаній квартирі, про що свідчить Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.04.2026, де містяться відомості про реєстрацію за спадкодавцем права власності на 2/3 частини у вказаній квартирі (по 1/3 частині відповідно до свідоцтв про право на спадщину за законом від 12.03.2015, від 02.02.2017). 
22.09.2023 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 , до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юрченка В.В. звернулась позивачка ОСОБА_1 
22.09.2023 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юрченком В.В. заведено спадкову справу № 11/2023. 
05.03.2024 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юрченка В.В. звернулась позивачка ОСОБА_1 із заявою про видачу їй, як спадкоємцю четвертої черги за законом згідно норм ст. 1264 ЦК України, оскільки вона фактично проживала разом із спадкодавцем однією сім`єю не менш, як п`ять років до часу відкриття спадщини. 
05.03.2024 приватним нотаріусом була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, мотивована тим, що позивачка не подала доказів своєї належності до спадкоємців четвертої черги, закликаних до спадкування після смерті ОСОБА_2 , не надала належним чином оформлені документи, що підтверджують факт фактичного проживання зі спадкодавцем - ОСОБА_2 однією сім`єю не менш, як п`ять років до часу відкриття спадщини, позивачці роз`яснено про необхідність звернення до суду із позовом про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності на спадкове майно. 
Зазначені вище обставини підтверджуються дослідженими під час судового розгляду матеріалами спадкової справи № 11/2023, копії якої надійшли від приватного нотаріуса на запит суду, та з яких вбачається, що тільки позивачка ОСОБА_1 звернулась із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , відомості про інших спадкоємців в матеріалах спадкової справи відсутні.
Згідно із довідкою-повідомленням від 22.09.2023 р., за підписом приватного нотаріуса Юрченка В.В., за вих. № 214/02-14, слідує, що за даними, що містяться в спадковій справі, станом на 22.09.2023 року спадкоємцем померлого спадкодавця ОСОБА_2 є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . 
Із поданих до суду позивачкою доказів, вбачається, що 21.06.1996 р. ОСОБА_2 зареєстрував шлюб із ОСОБА_13 , що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , актовий запис № 316, яка після реєстрації шлюбу змінила прізвища на « ОСОБА_12 ».
Позивачка по справі ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_3 ), що підтверджується копіями свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 .
Мати позивачки, дружина спадкодавця - ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 . 
Як повідомили суду допитані свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , спадкодавець ОСОБА_2 , починаючи з дати реєстрації шлюбу із матір`ю позивачки, тобто, починаючи з 1996 року по дату своєї смерті проживав за адресою АДРЕСА_2 , разом із родиною позивачки ОСОБА_1 , яка турбувалась про нього після смерті матері, та в подальшому здійснила його поховання, що також підтверджується поданими до суду копіями довідки на одержання праху № 1.2099906К, договору-замовлення на організацію проведення поховання від 19.08.2023, укладеного із ОСОБА_1 .
Судом також була досліджена довідка про рух коштів по рахунку позивачки ОСОБА_1 від 27.03.2024, з якої вбачається проведення грошового переказу на карту ОСОБА_2 03.05.2023 у сумі 2 512, 56 грн.
В судовому засіданні були оглянуті фотокартки, на яких зображена позивачка та спадкодавець ОСОБА_2 , у родинному колі, на родинних святах.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Згідно із ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
У відповідності до ч. ч. 1, 2, 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.
Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Частинами 2, 4 ст. 3 СК України передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. 
Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.
Згідно з ч. 2 ст. 64 Житлового Кодексу України, чинного на час виникнення правовідносин, до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. 
Таким чином, оцінюючи подані до суду стороною позивача докази у їх сукупності та взаємозв`язку, надаючи оцінку як усім доказам загалом, так і кожному доказу окремо, суд дійшов до висновку, що позивачкою доведено факт проживання разом із спадкодавцем ОСОБА_2 однією сім`єю не менш, як п`ять років до часу відкриття спадщини. 
Водночас, оскільки законодавством, яке було чинним на час виникнення правовідносин, не було передбачено можливості закликання до спадкування спадкоємців 4-ої черги (ЦК Української РСР у ред. 1963 року), та відповідно - встановлення факту проживання однією сім`єю, суд застосовує до вказаних правовідносин норми ЦК України, який набув чинності 01.01.2004 року, тому вважає за можливе встановити факт проживання однією сім`єю позивачки з вітчином - спадкодавцем ОСОБА_2 з 01.01.2004 року по дату його смерті, тобто по ІНФОРМАЦІЯ_6 . 
Крім того, зважаючи на те, що спадкодавець за життя не встиг зареєструвати своє право власності тільки на 1/3 частку у квартирі за адресою:  АДРЕСА_3 , яка належала останньому на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого ЖЕУ-2 Південно-Західної залізниці м. Києва 28 листопада 1994 року згідно розпорядження (наказом) від 28 листопада 1994 року № 944, зареєстрованого в КМБТІ 06 грудня 1994 року у реєстрову книгу № 2721, у той час - як право власності на 2/3 частки (по 1/3) у вказаній квартирі було зареєстровано спадкодавцем у встановленому законом порядку за життя на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом від 12.03.2015, від 02.02.2017 відповідно, про що маються відомості у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, судом встановлено, що у позивачки ОСОБА_1 виникли труднощі у набутті права власності у порядку спадкування за законом як спадкоємцем четвертої черги після смерті ОСОБА_2 на ту частку у квартирі (1/3), яка не була зареєстрована за спадкодавцем за життя у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який офіційно почав діяти з 01.01.2013 року. У той час, як право власності на інше спадкове майно позивачка ОСОБА_1 має можливість оформити у позасудовому порядку, шляхом звернення до приватного нотаріуса, яким заведено спадкову справу, із повторною заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , із врахуванням змісту ухваленого судом рішення, яким підтверджено обставини належності позивачки ОСОБА_1 до спадкоємців 4-ої черги. 
При цьому, суд покликається на приписи ч. 1 ст. 4 ЦПК України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Таким чином, із врахуванням вищевикладеного, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги позивачки підлягають частковому задоволенню. 
Керуючись ст. ст. 3, 4, 12, 81, 141, 200, 206, 265 ЦПК України та ст.ст. 1217, 1218, 1258, 1264, 1268, ЦК України, ст. 3 СК України, ст. 64 Житлового Кодексу України в редакції 1983 року, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юрченко Василь Васильович, про встановлення факту проживання однією сім`єю та про визнання права власності в порядку спадкування, - задовольнити частково. 

Встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 разом із вітчимом ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Києві (актовий запис про смерть № 269 від 21.08.2023 року), у період часу з 01.01.2004 по дату його смерті, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , в порядку спадкування за законом, як спадкоємця четвертої черги, після смерті  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (актовий запис про смерть № 269 від 21.08.2023 року), та яка належала спадкодавцеві ОСОБА_2 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого ЖЕУ-2 Південно-Західної залізниці м. Києва 28 листопада 1994 року згідно розпорядження (наказом) від 28 листопада 1994 року № 944, зареєстрованого в КМБТІ 06 грудня 1994 року у реєстрову книгу № 2721. 

У задоволенні іншої частини позову, - відмовити. 

Зазначені відомості про учасників цивільної справи: 
Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_2 , 
Відповідач: Київська міська рада, код ЄДРПОУ 22883141, адреса: м. Київ, вул. Хрещатик, 36,  Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юрченко Василь Васильович, м. Київ, вул. Антоновича, буд. 18, оф. 11. 

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення складено та підписано суддею 01.06.2026

Суддя         К.С. Застрожнікова