Справа № 283/1160/26
провадження №2/283/1162/2026

Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и
24 червня 2026 року Малинський районний суд Житомирської області у складі: під головуванням судді Ярмоленка В.В., з секретарем судового засідання Селіною А.І. розглянувши в місті Малині в залі суду цивільну справу 
за позовом  ОСОБА_1 
до  ОСОБА_2 
про стягнення пені за прострочення сплати аліментів,
ВСТАНОВИВ:
Стислий виклад позицій сторін.
15 травня 2026 року позивач ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовною заявою про стягнення пені за прострочення сплати аліментів, в обґрунтування якої зазначила, що 20 лютого 2025 року Коростенським міськрайонним судом Житомирської області у справі №279/1144/25 видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 (після шлюбу прізвище ОСОБА_4 ) аліменти на утримання дитин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 20.20.2025 та до досягнення дитиною повноліття.
У зв`язку з невиконанням відповідачем свого обов`язку щодо сплати аліментів за весь період стягнення аліментів, починаючи з лютого 2025 року по березень 2026 року (включно) виникла заборгованість, що станом на 01.05.2026 складає 24279 грн 75 коп, що підтверджується відповідним розрахунком заборгованості. Загальна сума пені за порушення Відповідачем аліментних зобов`язань за період лютого 2025 року по березень 2026 року (включно), враховуючи норму ч. 1 ст.196 СК України, становить 47775,46 грн.
Проте, за приписами ст.196 СК України, наявне обмеження щодо стягнення пені, яка не може бути більшою ніж поточна заборгованість по аліментах, а тому розмірі пені буде складати - 22534,75грн. 
Вимогами позовної заяви позивач просить суд стягнути з  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 22534,75 гривень.

Явка сторін по справі:
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, 24.06.2026 подала до суду клопотання про розгляд справ без її участі позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі.
Відповідач  ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належно, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов разом з доказами до суду не подав, жодних заяв, клопотань від нього не надходило.
У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням про поважність причин своєї неявки, в порядку, визначеному статтею 280 ЦПК України, суд постановив провести розгляд справи за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України.
Суд, відповідно до ст. 247 ЦПК України, розглядає справу у судовому засіданні за відсутності позивача і відповідача без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши матеріали цивільної справи, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши наявні докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд вважає необхідним позовні вимоги задовольнити з таких підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.
Судом встановлено, що сторони є батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом серії НОМЕР_1 (а.с.6).
Відповідно до рішення Малинського районного суду Житомирської області від 06.10.2025 у цивільній справі № 283/1882/25 шлюб між сторонами розірвано, після розірвання шлюбу ОСОБА_3 відновлено її дошлюбне прізвище " ОСОБА_4 " (а.с.8).
Відповідно до судового наказу справа №279/1144/25 виданого 06.03.2025 Коростенським міськрайонним судом Житомирської області стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2  на користь  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3  аліменти на утримання дитини — ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі (однієї четвертої) частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 (п`ятдесят) відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 20.02.2025 року і до досягнення дитиною повноліття (а.с.7).
Наявність заборгованості у ОСОБА_2 зі сплати аліментів підтверджується відповідним розрахунком станом на 01.05.2026, виданим Малинським відділом державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України. Згідно з вказаним розрахунком у виконавчому провадженні № 77794204, відкритому згідно судового наказу № 279/1144/25, виданого Коростенським міськрайонним судом Житомирської області від 06.03.2025, не сплачувалися аліменти на утримання дитини та станом на 01.05.2026 допущено заборгованість у розмірі 24279,75 грн (а.с.5).

Мотиви та застосовані норми права.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках,що регламентовано ч. 1 ст. 13 ЦПК України
Відповідно до ч. 3 ст.12, ч.1,6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. 
Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Так, у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) Велика Палата Верховного Суду дійшла наступного правового висновку. Передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.
Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.
Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується наступним чином. Заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, формула така: заборгованість за місяць * кількість днів заборгованості * 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.
Велика Палата Верховного Суду у справі № 333/6020/16-ц відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15, від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, вважаючи, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Як вбачається з матеріалів справи, заборгованість відповідача по сплаті аліментів за період з лютого 2025 року по березень 2026 року становить 22534,75 грн.
У відповідності до ст. 196 СК України, з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 може бути стягнута пеня за прострочення сплати аліментів на утримання дитини в розмірі, що є не більше 100 відсотків заборгованості, яка існувала станом на дату подання позову до суду. А тому, заявлена позовна вимога щодо стягнення пені в розмірі 22534,75 грн є обґрунтованою.
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів у розмірі, що не перевищує суму основної заборгованості – 24279,75 грн.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат по справі суд зазначає наступне.
Згідно з ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору, а тому з відповідача в дохід держави підлягають стягненню судові витрати в розмірі 1331,20 грн.
Керуючись ст.  196 СК України, ст. 81, 141, 263-265, 280-289 ЦПК України, -
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання неповнолітньої дитини – задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_5 , за період з 20 лютого 2025 року по 01 квітня 2026 року в сумі 22534 (двадцять дві тисячі п`ятсот тридцять чотири) гривні 75 копійок. 
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 1331,20 грн. 

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешканка АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , мешканець  АДРЕСА_2 .

Суддя