ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 квітня 2026 року
м. Київ
справа № 308/7783/23
провадження № 61-6361св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Коротенка Є В., Коротуна В. М., 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі: приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Лукеча Олександр Васильович, Державне підприємство «Сетам», ОСОБА_2 , 
третя особа - Акціонерне товариство «Комерційний інвестиційний банк»
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Сочкою Віталієм Івановичем, на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06 жовтня 2023 року у складі судді Бенци К. К. та постанову Закарпатського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року у складі колегії суддів: Мацунича М. В., Джуги С. Д., Собослоя Г. Г.
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У травні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Лукечі О. В., Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), ОСОБА_2 , третя особа - Акціонерне товариство «Комерційний інвестиційний банк» (далі - АТ «Комерційний інвестиційний банк»), про визнання недійсним результатів електронних торгів і визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів).
Свої вимоги обґрунтовувала тим, що на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Лукеча О. В. перебував наказ Господарського суду Закарпатської області від 30 листопада 2022 року, виданий у справі № 907/566/21 про примусове виконання рішення Господарського суду Закарпатської області від 30 червня 2022 року, яким звернуто стягнення на належний їй на праві власності предмет іпотеки - будівлі майстерні та прохідної, а також земельні ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням -для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжним будівель та споруд підприємств переробної машинобудівної та іншої промисловості, для підприємств іншої промисловості, кадастровий номер земельної ділянки № 1 - 2123283601:01:002:0015, площею 0,4153 га, ділянки № 2 - 2123283601:002:0021, площею 0,1006 га, на користь АТ «Комінвестбанк» в рахунок часткового погашення заборгованості за договором кредиту за овердрафтом від 14 квітня 2016 року № 02-1/3к-37-16 в сумі 6 239 196,91 грн, шляхом проведення прилюдних торгів з початковою ціною, яка буде визначена на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом під час проведення виконавчих дій, не нижчою за звичайні ціни на цей вид майна.
Приватний виконавець указане нерухоме майно передав на реалізацію.
01 травня 2023 року на 09 год. 00 хв. було призначено електронний аукціон (торги) будівель майстерні (літ. Е, площею 1173,6 кв. м) та прохідної (літ. 3 площею 15,3 кв. м), а також земельних ділянок кадастровий № № 2123283601:01:002:0015, площею 0,4153 га, та 2123283601:002:0021, площею 0,1006, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер лота 525999).
Вона ( ОСОБА_1 ) через особистий кабінет учасника на веб-сайті https://setam.net.ua подала заявку на участь у торгах, яка була зареєстрована 27 квітня 2023 року об 11 год. 29 хв. та 29 квітня 2023 року в період часу з 09 год.59 хв. до 10 год.48 хв., і оплатила гарантійний внесок у розмірі 166 935,30 грн.
Однак 01 травня 2023 року їй стало відомо про відхилення поданої заявки на участь у торгах із посиланням на несплату гарантійного внеску.

Протоколом № 587258 проведення електронного аукціону (торгів) від 01 травня 2023 року переможцем торгів визнано учасника № 9 ОСОБА_3 .
У подальшому вона дізналась, що попередньо визначеним переможцем електронного аукціону не було сплачено за придбаний лот грошову суму, у зв`язку з чим 16 травня 2023 року складений новий протокол № 588057 із визнанням переможцем ОСОБА_2 .
Вважає, що порушення встановленого порядку реєстрації учасників електронного аукціону, а саме: безпідставне та незаконне відхилення її заявки на участь у торгах, незважаючи на вчинення нею всіх визначених Порядком № 2831/5 дій, позбавило її можливості прийняти у них участь та придбати об`єкти нерухомого майна.
Враховуючи наведене, просила суд:
визнати недійсними результати електронних торгів за лотом № 525999, які були проведені 01 травня 2023 року та оформлені протоколом проведення електронного аукціону (торгів) від 16 травня 2023 року № 588057;
визнати недійсним та скасувати протокол проведення електронного аукціону (торгів) від 16 травня 2023 року № 588057. 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06 жовтня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.
Суд першої інстанції виходив із відсутності обставин, які б свідчили про наявність порушень при проведенні електронних торгів та відсутності порушеного права ОСОБА_1 унаслідок проведення електронних торгів.
Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 січня 2024 року у задоволенні заяви ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення про стягнення судових витрат на професійну правничу відмовлено.
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.
Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06 жовтня 2023 року залишено без змін.
Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 січня 2024 року скасовано та постановлено нове судове рішення про часткове задоволення заяви про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 97 060 грн витрат на професійну правничу допомогу та у розмірі 605,60 грн судового збору за подання апеляційної скарги.
Апеляційний суд погодився з рішенням суду першої інстанції як таким, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, вважав його законним та обґрунтованим і не вбачав підстав для його скасування.
Стягуючи судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу, апеляційний суд виходив із того, що заявник довів належними та допустимими доказами наявність підстав для відшкодування йому таких витрат, заявлена сума витрат на професійну правничу допомогу є співмірною та розумною, виходячи з обсягу виконаних адвокатом робіт (наданих послуг).
Короткий зміст вимог касаційної скарги
16 травня 2025 року представник ОСОБА_1 - Сочка В. І. звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами обох інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі. 
Підставою касаційного оскарження судових рішень заявник зазначає неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме суд застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16, від 04 грудня 2024 року у справі № 297/1881/23, від 10 травня 2023 року у справі № 179/1543/20, від 14 грудня 2022 року у справі № 2-3887/2009, від 15 лютого 2023 року у справі № 910/18214/19, від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16, від 10 квітня 2024 року у справі № 754/12484/20, від 13 грудня 2024 року у справі № 490/10490/19, від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15, від 27 вересня 2023 року № 202/3169/22, від 07 вересня 2023 року у справі № 750/9187/22, від 18 грудня 2024 року у справі № 178/934/19, від 16 листопада 2022 року у справі № 922/1964/22, від 20 липня 2021 року у справі № 922/2604/20, від 09 жовтня 2020 року у справі № 509/5043/17, від 07 вересня 2023 року у справі № 202/8301/21, від 24 січня 2022 року у справі № 911/2737/17, від 07 лютого 2022 року у справі № 910/20792/20 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).
Крім того, зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України).
Також, касаційна скарга містить посилання на порушення судами норм процесуального права, а саме суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи (пункт 4 частини другої статті 389, пункт 3 частини третьої статті 411 ЦПК України).
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга аргументована тим, що суди неповно дослідили обставини справи, не надали їм належної правової оцінки та дійшли помилкових висновків при вирішенні спору.
Заявник зазначає, що місцевий суд необґрунтовано відхилив клопотання у залученні приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Новицької О. В. як співвідповідача; відмовив у прийнятті заяви про зміну предмета позову.
Суди не врахували, що в її діях відсутня вина щодо ненадходження до ДП «Сетам» одного з семи платежів, якими вона сплачувала гарантійний внесок.
Апеляційний суд не врахував, що сума вартості правової допомоги, яка була надана, є завищеною та не відповідає критерію співмірності наданим адвокатами послуг.
Доводи інших учасників справи
Приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Лукеча О. В., представник ОСОБА_2 - адвокат Мельник Я. Ю. подали відзиви, у яких просять касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін як такі, що ухвалені з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 12 червня 2025 року відкрито касаційне провадження у даній справі.
Витребувано з Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області цивільну справу № 308/7783/23 за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Лукечі Олександра Васильовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , третя особа - Акціонерне товариство «Комерційний інвестиційний банк» про визнання недійсним результатів електронних торгів і визнання недійсним і скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів).
Ухвалою Верховного Суду від 14 серпня 2025 року зупинено виконання постанови Закарпатського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судових витрат у розмірі 97 060 грн на професійну правничу допомогу та 605,60 грн судового збору за подання апеляційної скарги, до закінчення його перегляду в касаційному порядку.
Матеріали справи № 308/7783/23 надійшли до Верховного Суду.
Обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій 
Суди встановили, що рішенням Господарського суду Закарпатської області від 30 червня 2022 року в справі № 907/566/21, яке набуло чинності 09 листопада 2022 року, задоволено позов АТ «Комерційний інвестиційний банк» до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, - ТОВ «Торгово-промисловий центр», про звернення стягнення на предмети іпотеки.
Звернуто стягнення на належний ОСОБА_1 предмет іпотеки згідно договору іпотеки від 19 квітня 2016 року, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Журкі О. Т. за № 805, а саме: будівлі майстерні та прохідної та земельні ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , номер запису про право власності 54133; реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 3688221232, та земельні ділянки, загальною площею 0,4259 га, цільове призначення яких - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної машинобудівної та іншої промисловості, для підприємств іншої промисловості, кадастровий номер земельної ділянки № 1 - 2123283601:01:002:0015, площею 0,4153 га, ділянка № 2 - 2123283601:01:002:0021, площею 0,0106 га, на користь АТ «Комінвестбанк» у рахунок часткового погашення заборгованості за договором кредиту за овердрафтом від 14 квітня 2016 року № 02-1/3к-37-16 в сумі 6 239 196,91 грн, шляхом проведення прилюдних торгів з початковою ціною, яка буде визначена на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом під час проведення виконавчих дій, не нижчою за звичайні ціни на цей вид майна.
У провадженні приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Лукечі О. В. перебувало виконавче провадження № НОМЕР_1 щодо примусового виконання наказу Господарського суду Закарпатської області від 30 листопада 2022 року у справі № 907/566/21 про звернення стягнення на вказане нерухоме майно, у ході примусового виконання було проведено опис та арешт предмета іпотеки, призначено експерта для проведення оцінки арештованого майна, здійснено оцінку вартості арештованого майна та виставлено арештоване майно на аукціон (торги).
26 січня 2023 року ОСОБА_1 узяла участь у аукціоні (торгах), що був призначений на 26 січня 2023 року з приводу придбання лоту № 521289  (публічна інформація - https://setam.net.ua/auction/519275,) - Іпотека. Будівлі майстерні літ. Е, площею 1173,6 кв. м та прохідної літ .З, площею 15,3 кв. м, земельні ділянки, площею 0,4153га (к/н:2123283601:01:002:0015), площею 0,0106 га (к/н:2123283601:01:002:0021), розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , сплативши обов`язковий гарантійний внесок у розмірі 238 479,00 гривень, ставши переможцем даних торгів і в подальшому відмовилася від сплати належної грошової суми для придбання такого, про що свідчить наявна у матеріалах справи копія протоколу № 582751.
У подальшому на 01 травня 2023 року було призначено торги згідно ВП № НОМЕР_1 по лоту № 525999, а саме: предмет Іпотеки. Будівлі майстерні літ. Е, пл.1173,6 кв. м та прохідної літ. 3, площею 15,3 кв. м, земельні ділянки, площею 0,4153га (к/н:2123283601:01:002:0015), площею 0,0106 га (к/н:2123283601:01:002:0021), розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .
Для участі в вказаних торгах для придбання нерухомого майна за стартовою ціною 3 338 706,00 гривень виявили бажання, зокрема, але не виключно, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 
24 квітня 2023 року ОСОБА_2 сплатив обов`язковий гарантійний внесок у розмірі 166 935,30 грн одним платежем, що підтверджується платіжною інструкцією від 24 квітня 2023 року № 1513358175 з онлайн банкінгу АТ КБ «ПриватБанк».
ОСОБА_1 сплатила обов`язковий гарантійний внесок для участі в торгах (аукціоні) частинами (6 платежами) в один календарний день 29 квітня 2023 року через онлайн банкінг АТ КБ «ПриватБанк» у розмірі: 60 000,00 гривень; 15 000,00 гривень; 20 000,00 гривень; 20 000,00 гривень;- 17 000,00 гривень; 30 000,00 гривень та один платіж о 10 год. 11 хв. 29 квітня 2023 року через термінал 1088809 ТОВ ФК «Контрактовий дім» на суму 5 000,00 гривень.
Дата валютування в платіжних документах АТ КБ «ПриватБанк» у однакова - 29 квітня 2023 року, а в платіжному документі ТОВ ФК «Контрактовий дім» дата валютування відсутня.
Згідно виписки по банківському рахунку АТ «Укргазбанк» ДП «Сетам» вказано, що здійснений 29 квітня 2023 о 10 год. 11 хв. платіж ОСОБА_1 на суму 5 000,00 гривень зараховано на рахунок ДП «Сетам» організатора торгів 01 травня 2023 року о 13.57:52, номер документа 1259453909111.
ОСОБА_1 не була допущена до участі до електронного аукціону (торгів), призначеного на 01 травня 2023 року о 09.00 год. з продажу майна, а саме: лоту № 525999 - Іпотека. Будівлі майстерні літ. Е, пл.1173,6 кв. м та прохідної літ. З, площею 15,3 кв. м, земельні ділянки, площею 0,4153 га (к/н: 2123283601:01:002:0015), площею 0,0106 га (к/н:2123283601:01:002:0021), розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , через відсутність оплати гарантійного внеску.
До участі в електронному аукціоні (торгах), що призначений на 01 травня 2023 року о 09.00 год. з приводу продажу вказаного нерухомого майна був допущений ОСОБА_2 , який запропонував цінову пропозицію в розмірі 3 300 000,01 гривень, не ставши переможцем торгів. Однак 16 травня 2023 року, через невнесення суми 4 110 777.00 грн за придбане майно попереднім визначеним переможцем, учасником № 9 Vano Jaroslav, новим переможцем аукціону (торгів), що відбувся 01 травня 2023 року, номер лоту № 525999 - визначено ОСОБА_2 , що підтверджується протоколом № 588057 проведення електронного аукціону (торгів).
На виконання наказу Міністерства юстиції України від 29 червня 2016 року № 2831/5 «Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна» (із змінами) ОСОБА_2 сплатив у повному обсязі кошти в розмірі 3.300.000,01 гривень за придбаний ним лот № 525999.
Приватний виконавець Лукеч О. В. прийняв акт про реалізацію предмета іпотеки від 19 травня 2023 року у ВП № НОМЕР_1 та на його підставі 25 травня 2023 року приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Новицька О. В. видала ОСОБА_2 свідоцтво на підтвердження права власності на:
будівлі майстерні та прохідної (будівля майстерні літ. Е, загальною площею 1173,6 кв. м., будівля прохідної літ. З, загалбною площею 15,3 кв. м І - вимощення 1-5 - огорожа) за адресою: АДРЕСА_1 ;
земельну ділянку, загальною площею 0,4153 га, кадастровий номер: 2123283601:01:002:0015, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;
земельну ділянку, загальною площею 0,0106 га, кадастровий номер: 2123283601:01:002:0021, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
Позиція Верховного Суду
Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Підставою касаційного оскарження оскаржуваного судового рішення заявник зазначає:
неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме суд застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16, від 04 грудня 2024 року у справі № 297/1881/23, від 10 травня 2023 року у справі № 179/1543/20, від 14 грудня 2022 року у справі № 2-3887/2009, від 15 лютого 2023 року у справі № 910/18214/19, від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16, від 10 квітня 2024 року у справі № 754/12484/20, від 13 грудня 2024 року у справі № 490/10490/19, від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15, від 27 вересня 2023 року № 202/3169/22, від 07 вересня 2023 року у справі № 750/9187/22, від 18 грудня 2024 року у справі № 178/934/19, від 16 листопада 2022 року у справі № 922/1964/22, від 20 липня 2021 року у справі № 922/2604/20, від 09 жовтня 2020 року у справі № 509/5043/17, від 07 вересня 2023 року у справі № 202/8301/21, від 24 січня 2022 року у справі № 911/2737/17, від 07 лютого 2022 року у справі № 910/20792/20 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);
відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України);
порушення судами норм процесуального права, а саме суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи (пункт 4 частини другої статті 389, пункт 3 частини третьої статті 411 ЦПК України).
Відповідно до статті 400 ЦПК України, якою визначено межі розгляду справи судом касаційної інстанції, встановлено, що, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції діє в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.
Касаційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
За змістом частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.
Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу, що укладається на організованих ринках капіталу та організованих товарних ринках, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Верховний Суд неодноразово зазначав про те, що правова природа процедур реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Аналіз частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України дає підстави дійти висновку, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу, який може визнаватися недійсним у судовому порядку (висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17, від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17, від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 та від 15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20).
Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.
Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».
Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.
Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.
За змістом статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.
Процедура реалізації арештованого майна визначається Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок № 2831/5), який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів.
Верховний Суд у спорах про визнання електронних торгів недійсними неодноразово наголошував на тому, що у вирішенні такого спору обов`язковому встановленню підлягають обставини: 1) чи мало місце порушення вимог Порядку № 2831/5 та інших норм законодавства шляхом проведення електронних торгів; 2) чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; 3) чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів (постанови Верховного Суду від 14 березня 2018 року у справі № 910/1454/17, від 20 листопада 2019 року у справі № 925/796/18, від 10 березня 2020 року у справі № 927/1184/15).
Суд зазначає, що відповідно до змісту статей 15, 16 ЦК України матеріально-правовий аспект захисту цивільних прав та інтересів насамперед полягає в з`ясуванні, чи має особа таке право або інтерес та чи були вони порушені або було необхідним їх правове визначення. Подібні за змістом висновки, викладено у постановах Верховного Суду від 05 квітня 2018 року у справі № 910/9256/17 та від 28 листопада 2018 року у справі № 924/374/17.
Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
Під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом.
Обґрунтовуючи підстави позову, позивачка посилалась на безпідставне та незаконне відхилення її заявки на участь у торгах, незважаючи на вчинення нею всіх визначених Порядком № 2831/5 дій, що позбавило її можливості прийняти у них участь та придбати об`єкти нерухомого майна, у зв`язку з чим просила суд визнати недійсними результати електронних торгів, а також визнати недійсним та скасувати протокол їх проведення.
Суди попередніх інстанцій під час розгляду справи встановили, що ОСОБА_1 сплатила обов`язковий гарантійний внесок для участі в торгах (аукціоні) частинами (6 платежами) в один календарний день 29 квітня 2023 року через онлайн банкінг АТ «ПриватБанк» у розмірі: 60 000,00 гривень; 15 000,00 гривень; 20 000,00 гривень; 20 000,00 гривень; 17 000,00 гривень; 30 000,00 гривень та один платіж о 10 год. 11 хв. 29 квітня 2023 року через термінал № 1088809 ТОВ ФК «Контрактовий дім» на суму 5 000,00 гривень.
При цьому, дата валютування в платіжних документах АТ КЬ «ПриватБанк» у всіх однакова - 29 квітня 2023 року, а в платіжному документі ТОВ ФК «Контрактовий дім» дата валютування відсутня. 
Кошти, сплачені ОСОБА_1 як гарантійний внесок через АТ КБ «ПриватБанк» організатору торгів ДП «Сетам», надійшли 29 квітня 2023 року, а кошти на суму 5 000,00 гривень, сплачені ОСОБА_1 через термінал № 1088809 ТОВ ФК «Контрактовий дім», не надійшли до ДП «Сетам» у цей самий день.
Згідно з випискою з банківського рахунку АТ «Укргазбанк» здійснений 29 квітня 2023 року о 10 год. 11 хв. платіж ОСОБА_1 на суму 5 000,00 гривень через термінал № 1088809 ТОВ ФК «Контрактовий дім» зараховано на рахунок ДП «Сетам» лише 01 травня 2023 року о 13.57:52 годин, номер документу 1259453909111.
Установивши, що позивач не довела наявність порушень норм закону при проведенні електронних торгів, а також обставин порушення її прав і законних інтересів при проведенні цих торгів, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні вимог про визнання недійсними результатів електронних торгів.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2023 року у справі № 233/4365/18 (провадження № 14-96цс21) зазначено, що оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.66)). 
Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою пунктом 5 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів (див. близькі за змістом висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункти 6.21, 6.22). Визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту (пункти 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06 липня 2022 року у справі № 914/2618/16 (провадження № 12-25гс21)).
З урахуванням наведеного, суд першої інстанції, з яким погодився й суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог про визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів).
Верховний Суд погоджується з висновками судів та вважає, що доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.
Наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження судами із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.
Суди правильно застосували норми матеріального права у спірних правовідносинах та не допустила порушень норм процесуального права, які б давали підстави для скасування оскаржуваних судових рішень, тому доводи касаційної скарги з цього приводу є безпідставними.
Доводи касаційної скарги щодо неврахування судами відповідних доказів, Верховний Суд не бере до уваги, оскільки вони були предметом дослідження судами попередніх інстанцій із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.
Колегія суддів відхиляє посилання в касаційній скарзі на неврахування судами висновків, викладених Верховним Судом в постановах, що зазначені заявником в касаційній скарзі, оскільки висновки у цих справах і у справі, що переглядається, а також встановлені судами фактичні обставини, що формують зміст спірних правовідносин, є різними, у зазначених справах суди виходили з конкретних обставин та фактично-доказової бази з урахуванням наданих сторонами доказів, оцінюючи їх у сукупності.
Аргументи касаційної скарги про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах колегія суддів відхиляє, оскільки у мотивувальній частині постанови наведено посилання на постанови Верховного Суду у подібних правовідносинах.
Порушень норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи, а також обставин, які є обов`язковими підставами для скасування судового рішення, касаційний суд не встановив.
Суди дослідили та аргументували відмову у задоволенні клопотання про залучення приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Новицької О. В., як співвідповідача, та відмову у прийнятті заяви про зміну предмета позову, тому колегія суддів відхиляє доводи скарги з цього приводу.
Крім того, частково задовольняючи заяву представника ОСОБА_2 про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, апеляційний суд правильно виходив із того, що заявлена сума витрат на професійну правничу допомогу є співмірною та розумною, з огляду на обсяг виконаних адвокатом робіт (наданих послуг). Водночас, ураховуючи, що вартість наданих послуг адвокатом Мельником Я. Ю. у заявленому заявником розмірі 169 260,00 грн є надмірною та неспіввісною зі складністю справи, виконаними адвокатом роботами (наданими послугами; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт), суд зменшив її до 97 060,00 грн.
Колегія суддів вважає такі висновки апеляційного суду правильними.
Інші аргументи касаційної скарги є ідентичними доводам заявника, яким судом апеляційної інстанції надана належна оцінка, тому Верховний Суд дійшов висновку про відсутність необхідності повторно відповідати на ті самі доводи, які не спростовують висновків судів попередніх інстанцій та не дають підстав вважати, що суди порушили норми процесуального права, про що зазначає у касаційній скарзі заявник, по своїй суті зводяться до переоцінки доказів та встановлення обставин, які не були встановлені судом. 
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18) викладено правовий висновок про те, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
Доводи касаційної скарги не дають підстави для висновку, що оскаржувані судові рішення ухвалені без додержання норм матеріального та процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає необхідним касаційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувані судові рішення - залишити без змін.
Щодо судових витрат
Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки в цій справі оскаржуване судове рішення підлягає залишенню без змін, розподіл судових витрат Верховний Суд не здійснює.
Ураховуючи, що ухвалою Верховного Суду від 14 серпня 2025 року зупинено виконання постанови Закарпатського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судових витрат у розмірі 97 060,00 грн на професійну правничу допомогу та 605,60 грн судового збору за подання апеляційної скарги, до закінчення його перегляду в касаційному порядку, касаційне провадження у справі закінчено, тому дія виконання вказаного судового рішення підлягає поновленню.
Керуючись статтями 400,401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Сочкою Віталієм Івановичем, залишити без задоволення.
Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06 жовтня 2023 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року залишити без змін.
Поновити виконання постанови Закарпатського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судових витрат у розмірі 97 060,00 гривень на професійну правничу допомогу та 605,60 гривень судового збору за подання апеляційної скарги.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: М. Є. Червинська

Є. В. Коротенко

В. М. Коротун