РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2026 року 	справа № 580/1394/26 	
	м. Черкаси 	

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Орленко В.І.,
за участю:
секретаря судового засідання Рибак Є.К.,
представника позивача Любченко М.І. (згідно виписки з ЄДР),
розглянувши по суті у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправними та скасування індивідуального акта,
ВСТАНОВИВ:
Головне управління ДПС у Черкаській області, звернувшись до суду з позовом, просить: стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) податковий борг з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості в сумі в сумі 69 736,95 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що у відповідача наявна заборгованість перед бюджетом, яка утворилася на підставі податкових повідомлень-рішень. Податковим органом вчинялися заходи щодо стягнення податкового боргу у вигляді винесення та направлення на адресу боржника податкової вимоги, проте заборгованість у встановлені строки до бюджету сплачена (погашена) не була, у зв`язку із чим податковий орган звернувся до суду із даним позовом.
16.02.2026 суд прийняв позовну заяву за позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу за правилами спрощеного позовного провадження. 
04.03.2026 вх.№11357/26 надав до суду зустрічний позов, де просить:визнати протиправним та скасувати Податкове повідомлення-рішення від 13.06.2024 № 0815710-2408-2309-UA710620070000078820.
В обґрунтування зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що спірним податковим повідомленням-рішенням ОСОБА_1 визначено суму податкового зобов`язання по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості за період 2020-2022 рр. При цьому, відповідно до підпункту 266.7.2 п. 266.7 ст.266 ПК України податкове/податкові повідомлення-рішення про сплату суми/сум податку, обчисленого згідно з підпунктом 266.7.1 пункту 266.7 цієї статті, разом з детальним розрахунком суми/сум податку, та відповідні платіжні реквізити, зокрема, органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, надсилаються платнику податку контролюючим органом у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, до 1 липня року, що настає за базовим податковим (звітним) періодом (роком). Строк сплати податкового зобов`язання, встановлений статтею 266.10 ПК України, при цьому, залежить від виконання контролюючим органом обов`язку, встановленого статтями 42, 266.7.2 п. 266.7 ст.266 ПК України, а також вимог Порядку надіслання (вручення) контролюючим органом податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженому Наказом Міністерства фінансів України 28.12.2015 №1204 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 31 грудня 2020 року № 846), зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 22 січня 2016 р. за № 124/2825. Згідно з п.42.2. ст.42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику). Згідно з пп.266.10.2. п.266.10 ст.266 ПК України у разі якщо контролюючий орган не надіслав (не вручив) податкове/податкові повідомлення-рішення у строки, встановлені підпунктом 266.7.2 пункту 266.7 цієї статті, фізичні особи звільняються від відповідальності, передбаченої цим Кодексом за несвоєчасну сплату податкового зобов`язання. 3 наведеного позивач вважає, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення не відповідають вимогам підпункту 266.7.2 п. 266.7 ст.266 ПК України, оскільки складені з порушенням порядку визначення суми податкових зобов`язань, розрахунок податкового зобов`язання містить недостовірні відомості, а самі податкові повідомлення-рішення не містять доказів направлення та вручення платнику податків у встановлені чинним законодавством терміни. Крім того, у зустрічному позові ОСОБА_1 , зазначив, що податковий орган нарахував податок, що є недіючим та зруйновим обєктом нерухомості.
Ухвалою суду від 10.03.2025 прийнято зустрічний зустрічний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправними та скасування індивідуального акта до спільного розгляду з первісним позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу 69736,95 грн - вимоги за зустрічним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 об`єднати в одне провадження з первісним позовом Головного управління ДПС у Черкаській області за правилами загального позовного провадження. Призначене підготовче судове засідання на 06.04.2026.
26.03.2026 від ГУ ДПС в Черкаській області надійшов відзив на зустрічний позов, відповідно до якого податковий орган позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні зустрічного позову просив відмовити, зазначивши, що Головним управлінням ДПС в Черкаській області в автоматичному режимі було сформовано податкове - повідомлення рішення (ППР) за вищевказане нежитловий об`єкт нерухомого майна, що перебувають у власності ОСОБА_1 за податковий (звітний період) 2023 рік. Вказане податкове - повідомлення рішення було направлено за податквою адресою ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення на податкову адресу платника: АДРЕСА_2 , що повернувся до відправника з відміткою «відсутністю адресата за вказаною адресою». При цьому, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника. Враховуючи вищевикладене, сформовані податкові повідомлення-рішення вважаються врученими. 
Крім того, представник ГУ ДПС у Черкаській області у відзиві зазначає, що оскаржуван ППР винесене 13.06.2024, тобто в строк визначений пп. 266.7.2 п. 266.7 ст.266 ПК України, а саме до 01.07.2024. Щодо нарахування податку на майно, що є зруйновим, представник стверджує, що дані про знищення чи пошкодження майна повинні бути внесені до Державного реєстру речовиз прав на нерухоме майно.
27.03.2026 представник ГУ ДПС в Черкаській області надав до суду заяву про залишення зустрічного позову без розгляду. В обгрунтування заяви зазначив, що поданий 04.03.2026 ОСОБА_1 позов з пропуском шестимічного строку на звернення до суду, позаяк оскаржуване ППР вважається врученим 10.10.2024.
Протокольною ухвалою суду від 14.04.2026 відмовлено в задоволенні вищевказаного клопотання. Протокольною ухвалою суду від 14.04.2026 закрите підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.
В судовому засіданні представники Головного управління ДПС у Черкаській області позовні вимоги із викладених у заявах по суті справи підстав підтримали у повному обсязі та просили задовольнити позов, у задоволенні зустрічного позову просили відмовити.
Позивач в судове засідання повторно не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Вислухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення первісного позову та відсутність підстав для задоволення зустрічного позову, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ФОП ОСОБА_1 перебуває на обліку в ГУ ДПС у Черкаській області як платник податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченого фізичними особами, які є власниками нежитлової нерухомості.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на період нарахування податку ОСОБА_1 з 28.12.2013 є власником нежитлових перимщень загальної площею 693,90 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 . 
Рішенням сесії Вільшанської Черкаської області №20-1VIII від 24.06.2022 року «Про встановлення місцевих податків і зборів на території Вільшанської селищної територіальної громади на 2023 рік» встановлені ставки податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки та перелік пільг для фізичних та юридичних осіб.
ГУ ДПС у Черкаській області сформовано ППР форми «Ф» з податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки за податковий (звітний період) - 2023 рік від 13.06.2024 №0815710-2408-2309-UA4710620070000078820 у сумі 69736,95 грн, що направлено за податковою адресою ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_2 .
Відповідно до даних поштового відправлення, рекомендоване повідомлення повернено 10.10.2024 у зв?язку з відсутністю адресата за вказною адресою.
Порядком надсилання контролюючими органами ППР платникам податку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 22.01.2016 № 124/28254, визначено, що податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) фізичній особі, якщо його вручено їй особисто, чи її представникові, надіслано на адресу за місцем проживання фізичної особи рекомендованим листом з повідомленням про вручення або у порядку, визначеному п. 42.4 ст. 42 ПКУ.
У зв`язку з несплатою ОСОБА_1 податкового зобов`язання, було сформовано податкову вимогу форми «Ф» №0032279-1304-2309 від 13.10.2021, що надіслано боржнику ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , проте поштове відправлення 2070201597922 повернулося 23.10.2021 відправнику ГУ ДПС у Черкаській області, причина поверення "адресат відсутній за вказаною адресою". У зв`язку із цим податковий орган звернувся до суду із даним позовом.
Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд зазначає таке.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі по тексту - ПК України).
Положеннями ст. 265 ПК України визначено, що податок на майно складається з: податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки; транспортного податку та плати за землю.
Статтею 266 ПК України врегулюванні питання податку на нерухоме майно, відмінні від земельної ділянки.
Відповідно до п. п.266.1.1 п. 266.1 ст. 266 ПК України платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості.
Об`єктом оподаткування є об`єкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка (п. п.266.2.1 п. 266.2 ст. 266 ПК України).
Об`єктом оподаткування є об`єкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка (п. п.266.2.1 п. 266.2 ст. 266 ПК України), а базою оподаткування є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток (п. п.266.3.1 п. 266.3 ст. 266 ПК України).
Відповідно до п. п.266.3.2 п. 266.3 ст. 266 ПК України база оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.
Згідно п. п.266.3.3 п. 266.3 ст. 266 ПК України база оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, що перебувають у власності юридичних осіб, обчислюється такими особами самостійно виходячи із загальної площі кожного окремого об`єкта оподаткування на підставі документів, що підтверджують право власності на такий об`єкт.
Проте, відповідно до ст. 45.1 ПКУ платник податків - фізична особа зобов`язаний визначити свою податкову адресу.
Податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі.
Платник податків - фізична особа може мати одночасно не більше однієї податкової адреси.
Згідно до ст. 63.5. ПКУ всі фізичні особи - платники податків та зборів реєструються у контролюючих органах шляхом включення відомостей про них до Державного реєстру фізичних осіб - платників податків у порядку, визначеному цим Кодексом.
Статтею 70.1. ПКУ передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, формує та веде Державний реєстр фізичних осіб - платників податків (далі - Державний реєстр).
Відповідно до ст. 70.2. ПКУ до облікової картки фізичної особи - платника податків та повідомлення (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків) вноситься така інформація: місце проживання, а для іноземних громадян - також громадянство.
Згідно пп. 266.7.1 п. 266.7 ст. 266 ПКУ, обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів житлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості у такому порядку:
а) за наявності у власності платника податку одного об`єкта житлової нерухомості, в тому числі його частки, податок обчислюється, виходячи з бази оподаткування, зменшеної відповідно до підпунктів "а" або "б" підпункту 266.4.1 пункту 266.4 цієї статті, та відповідної ставки податку;
б) за наявності у власності платника податку більше одного об`єкта житлової нерухомості одного типу, в тому числі їх часток, податок обчислюється виходячи із сумарної загальної площі таких об`єктів, зменшеної відповідно до підпунктів "а" або "б" підпункту 266.4.1 пункту 266.4 цієї статті, та відповідної ставки податку;
в) за наявності у власності платника податку об`єктів житлової нерухомості різних видів, у тому числі їх часток, податок обчислюється виходячи із сумарної загальної площі таких об`єктів, зменшеної відповідно до підпункту "в" підпункту 266.4.1 пункту 266.4 цієї статті, та відповідної ставки податку;
г) сума податку, обчислена з урахуванням підпунктів "б" і "в" цього підпункту, розподіляється контролюючим органом пропорційно до питомої ваги загальної площі кожного з об`єктів житлової нерухомості.
Обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів нежитлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості виходячи із загальної площі кожного з об`єктів нежитлової нерухомості та відповідної ставки податку.
Відповідно до підпункту 266.7.2 ст. 266 Податкового кодексу України податкове/податкові повідомлення-рішення про сплату суми/сум податку, обчисленого згідно з підпунктом 266.7.1 пункту 266.7 цієї статті, разом з детальним розрахунком суми/сум податку, та відповідні платіжні реквізити, зокрема, органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, надсилаються платнику податку контролюючим органом у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, до 1 липня року, що настає за базовим податковим (звітним) періодом (роком).
Згідно п.п.266.10.2 цієї статті, у разі, якщо контролюючий орган не надіслав (не вручив) податкове/податкові повідомлення-рішення у строки, встановлені підпунктом 266.7.2 пункту 266.7 цієї статті, фізичні особи звільняються від відповідальності, передбаченої цим Кодексом за несвоєчасну сплату податкового зобов`язання.
Позивач вважає, що спірні податкові повідомлення-рішення протиправними з огляду на порушення податковим органом строків їх направлення платнику податків, а також нарахування податку на майно, що є зруйнованим.
В той же час, зазначену позицію суд вважає необґрунтованою з наступних підстав.
У постанові від 20.06.2022 по справі № 826/15940/18 Колегія суддів судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду розглядала питання щодо порушення податковим органом строків прийняття і надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, встановленого підпунктом 267.6.2 пункту 267.6 статті 267 ПК України та правових наслідків для платника податків.
Так, за результатами судового розгляду ВС вважав за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у раніше ухваленому рішенні Верховного Суду від 2 листопада 2021 року у справі №825/1903/17 з огляду на наступне.
Зокрема, Верховний Суд у постанові від 2 листопада 2021 року у справі №825/1903/17 висловив правову позицію, відповідно до якої контролюючий орган зобов`язаний нарахувати платнику податків податкове зобов`язання з транспортного податку за відповідний рік та надіслати (вручити) таке податкове повідомлення-рішення до 1 липня року базового податкового (звітного) періоду (року). Податкове повідомлення-рішення, прийняте або направлене з порушенням цього строку, є неправомірним, оскільки воно прийнято поза межами строку, встановленого у абзаці 1 підпункту 267.6.2 пункту 267.6 статті 267 ПК України.
Водночас з аналізу наведених вище положень статей 54 та 267 ПК України випливає, що контролюючий орган дійсно зобов`язаний нарахувати платнику податків податкове зобов`язання з транспортного податку за відповідний рік та надіслати (вручити) таке податкове повідомлення-рішення до 1 липня року базового податкового (звітного) періоду (року). Невиконання контролюючим органом такого обов`язку звільняє платника податків лише від відповідальності за несвоєчасність сплати податкового зобов`язання (аналогічно до приписів підпункту 266.10.2 статті 266, підпункту 287.9 статті 287 ПК України), проте не звільняє від обов`язку сплати такого податку за наявності відповідних правових підстав.
Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку, що пропуск податковим органом встановленого підпунктом 267.6.2 пункту 267.6 статті 267 ПК України строку надсилання податкового повідомлення-рішення до 1 липня року базового податкового (звітного) періоду (року), не є тим порушенням, яке спростовує правомірність нарахування грошового зобов`язання податковим органом, та не може бути самостійною підставою для скасування оспорюваного податкового повідомлення-рішення.
Недотримання контролюючим органом встановлених строків надіслання податкового повідомлення-рішення не є підставою для припинення податкового обов`язку платника податку. Строк надсилання податкового повідомлення-рішення, встановлений підпунктом 267.6.2 пункту 267.6 статті 267 ПК України, не є строком, що зумовлює припинення податкового обов`язку або звільнення від його виконання.
З огляду на вищевикладене, покладені в основу зустрічного адміністративного позову посилання ОСОБА_1 на те, що податкове повідомлення-рішення складене 13.06.2024 та направлене податковим органом за податковий період -2023, є таким, що прийняті з порушенням підпункту 266.7.2 ст. 266 Податкового кодексу України, як на підставу для скасування таких податкових повідомлень-рішень, судом відхиляються як необґрунтовані.
При цьому в судовому засіданні представник ГУ ДПС у Черкаській області пояснив, що база оподаткування об?єктів житлової нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізични осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєст речових прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документ платника податків.
Тобто, дані про знищення чи пошкодження майна повинні бути внесе до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, як вбачається з витягу Державного реєстру відсутні відомості про знищення чи пошкодження нежитло приміщень за адресою: АДРЕСА_3 .
З урахуванням того, що узгоджена сума податкового зобов`язання набула статусу податкового боргу, а її розмір підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, беручи до уваги направлення податковим органом відповідачу податкової вимоги та непогашення ОСОБА_1 заборгованості, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з ОСОБА_1 суми податкового боргу.
Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення, а також про необґрунтованість зустрічного адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення.
Відповідно до п. 27 ч. 1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» 08 липня 2011 р. № 3674-VI зі змінами від 03.11.2022 від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи - в частині стягнення сум податкового боргу, заборгованості зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України у разі задоволення позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Позивачем не надано доказів понесених судових витрат пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, відсутні підстави для розподілу судових витрат.
Оскільки спір за зустрічним позовом вирішений не на користь позивача, то судові витрати не розподіляються згідно зі ст.139 КАС України.
Керуючись ст.2, 5-16, 73-78, 90, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295-297 КАС України, суд
Керуючись статтями 6, 9, 14, 242-245, 250, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов Головного управління ДПС у Черкаській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу - задовольнити.
Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь бюджету податковий борг у сумі 69736 (шістдесят дев`ять тисяч сімсот тридцять шість) грн 95 коп.
У задоволені зустрічної позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 13.06.2024 № 0815710-2408-2309-UA710620070000078820 - відмовити.
Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/О/15-21.
Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення складене та підписане 23.06.2026.

Суддя 	Валентина ОРЛЕНКО