КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 травня 2026 року справа №320/32064/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТБС-ХХІ» до Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.
Суть спору: 22.12.2023 До Київського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ТБС-ХХІ» (далі позивач та/або ТОВ «ТБС-ХХІ», Товариство) із позовом до Головного управління ДПС у Київській області (далі відповідач 1 та/або ГУ ДПС у Київській області, контролюючий орган), Державної податкової служби України (далі відповідач 2 та/або ДПС України), в якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №10154958/37615610 від 13.12.2023, про відмову в реєстрації податкової накладної №47 від 29.09.2023;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №47 від 29.09.2023, подану ТОВ "ТБС-ХХІ", датою її фактичного отримання - 23.10.2023.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що ним було подано контролюючому органу для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, однак контролюючим органом було відмовлено у її реєстрації, не зважаючи на відповідність останньої всім вимогам та критеріям, що визначені Податковим кодексом України та іншими нормативно-правовими актами. Також наголосив, що оскаржуване рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області не містить конкретної інформації, яких саме документів не вистачало для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, та які саме документи складені з порушенням чинного законодавства. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.08.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено, що справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Витребувано докази від сторін. 
27.08.2024 та 06.09.2024 до Київського окружного адміністративного суду надійшли відзиви відповідачів на позовну заяву, в яких відповідачі стверджують про правомірність прийнято рішення та просять суд відмовити у задоволенні позовних вимог. У відзиві на позовну заяву, як підставу для відмови у задоволенні позовних вимог, відповідачі вказують, що позивачем надано документи складені з порушенням законодавства. Зокрема товарно-транспортні накладні, всупереч вимогам Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 14.10.1997 № 363, не містять накладення підпису водія / експедитора, який брав участь у транспортуванні товару, відсутні відомості про вантажно-розвантажувальні операції та підписи осіб, які брали безпосередню участь у здійснені операції. Також, акцентують увагу на дискреційності повноважень контролюючого органу в частині, що стосується реєстрації податкових накладних.
18.09.2024 до Київського окружного адміністративного суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, в якій Товариство наполягає на задоволенні позовних вимог та наголошує, що у спірному рішенні відповідачем 1 не наведено конкретного переліку документів, які складені позивачем з порушенням законодавства. 
12.11.2024 до Київського окружного адміністративного суду надійшла заява представника відповідача 1, а саме додаткові пояснення до відзиву на позовну заяву, в яких зауважено що постачання товару за спірною накладної відбулося у період з 17.07.2023 по 18.08.2023. Контролюючий орган наголошує, що оплата за поставлений товар не є попередньою оплатою (авансом), оскільки першою подією є саме поставка товару, тому податкова накладна № 47 від 29.09.2023 складена неправомірно, всупереч нормам Податкового кодексу України.
Відповідач 1 стверджує, що податкова накладна складена іншою датою ніж дата виникнення податкового зобов`язання та не дає можливості ідентифікувати період здійснення операції з постачання товарів/послуг, а тому платник ПДВ – покупець товарів / послуг не має право включати до складу податкового кредиту суми ПДВ, зазначені у такій податковій накладній. 
Також відповідач 1 зауважує, що позивачем надано до суду ліцензію на здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів IV та V категорії складності, термін дії якої закінчився 15.02.2022. Одночасно представник відповідача 1 наголосив, що з метою реалізації своїх повноважень та забезпечення доказування, ним скеровано до Головного управління Національної поліції у Житомирській області листа від 01.10.2024 
№ 19552/5/10-36-05-05 з метою отримання інформації щодо пересування в межах Житомирської області автомобілів, зазначених в наданих товарно-транспортних накладних. Згідно відповіді Головного управління Національної поліції у Житомирській області фактів фіксації відповідних транспортних засобів за відповідні проміжки часу на території Житомирської області не зафіксовано. Наведене, за висновком відповідача 1, ставить під сумнів реальність здійснення господарських операцій по надання послуг з перевезення вантажів та як наслідок правомірність виписаної податкової накладної. У зв`язку з наведеним, контролюючий орган просить суд визнати надані Товариством докази недопустимими та відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі. 
Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
в с т а н о в и в:
Товариство з обмеженою відповідальністю «ТБС-ХХІ» ідентифікаційний код 37615610, місцезнаходження 08129, Київська область, Бучанський район, село Петропавлівська Борщагівка, вул. Черкаська, буд. 26 зареєстроване у відповідності до вимог чинного законодавства України, як суб`єкт господарювання, що підтверджується матеріалами справи. 
Основним видом діяльності Товариства є будівництво житлових і нежитлових будівель (код КВЕД 41.20). Також одним із видів діяльності ТОВ «ТБС-ХХІ» є оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням (код КВЕД 46.73 код УКТ ЗЕД - 6802 та інші).
15.02.2017 ТОВ «ТБС-ХХІ» отримало ліцензію на здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів IV та V категорії складності. Строк дії ліцензії до 15.02.2022. 
27.06.2023 між ТОВ «ТБС-ХХІ» (Постачальник) та Комунальне підприємство «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Печерського району» м. Києва (Покупець) був укладений Договір поставки №6018 ВТ (далі – Договір) (т. 1, а.с. 33-40). 
Відповідно до пункту 1.1 Договору Постачальник зобов`язується поставити та передати у власність Покупцю Товар для надання послуг з благоустрою в населених пунктах, відповідно до Специфікації (Додаток 1), що є невід`ємною частиною Договору, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити цей Товар на умовах цього Договору. Згідно Специфікації (Додатку 1) до Договору Товар – Бруківка гранітна колота сіра 150х150х150 мм в кількості 2200 м. кв., вартістю 1715,91 грн. за 1 м. кв. на суму 3775000,00 грн., крім того ПДВ 20% - 755000,00 грн. усього з ПДВ на суму 4530000,00 грн (чотири мільйони п`ятсот тридцять тисяч грн 00 коп.). 
Згідно з пунктом 4.1 Договору Поставка Товару здійснюється окремими партіями за заявкою Покупця за рахунок Постачальника протягом строку дії Договору. 
Відповідно до пункту 7.3 Договору у разі здійснення розрахунку за поставлений Товар із бюджетних коштів, оплата за поставлений Товар здійснюється на підставі статті 49 Бюджетного кодексу України на рахунку Постачальника на оплату, з відстрочкою платежу до 30 (тридцяти) календарних днів. 
30.06.2023 Сторони Договору уклали Додаткову угоду №2 до Договору №6018ВТ від 27.06.2023, згідно якої розрахунок за Товар у розмірі 4530000 грн (чотири мільйони п`ятсот тридцять тисяч грн. 00 коп.) здійснюється за рахунок бюджетних коштів Покупця (т. 1, а.с. 46). 
З 17.07.2023 по 18.08.2023 відповідно до Заявок КП «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Печерського району м. Києва» ТОВ «ТБС-ХХІ» поставило: Бруківку гранітну колоту сіру 150х150х150 мм в кількості 1715 м. кв., по ціні 2059,09 грн. за 1 м.кв., на суму 3531341,25 грн (три мільйони п`ятсот тридцять одна тисяча триста сорок одна грн. 25 коп.), в тому числі ПДВ 20% - 588556,87 грн. 
Факт поставки підтверджується видатковими накладними: №17/07 від 17.07.2023, №18/07 від 18.07.2023, №19/07 від 19.07.2023, №20/07 від 20.07.2023, №21/07 від 21.07.2023, №24/07 від 24.07.2023, №25/07 від 25.07.2023, №26/07 від 26.07.2023, №27/07 від 27.07.2023, №28/07 від 28.07.2023, №31/07 від 31.07.2023, №01/08 від 01.08.2023, №02/08 від 02.08.2023, №03/08 від 03.08.2023, №04/08 від 04.08.2023, №07/08 від 07.08.2023, №08/08 від 08.08.2023, №09/08 від 09.08.2023, №10/08 від 10.08.2023, №11/08 від 11.08.2023, №14/08 від 14.08.2023, №15/08 від 15.08.2023, №16/08 від 16.08.2023, №17/08 від 17.08.2023, №18/08 від 18.08.2023 та товарно-транспортними накладними: №18 від 17.07.2023, №19 від 18.07.2023, №20 від 19.07.2023, №21 від 20.07.2023, №22 від 21.07.2023, №23 від 24.07.2023, №24 від 25.07.2023, №25 від 26.07.2023, №26 від 27.07.2023, №27 від 28.07.2023, №28 від 31.07.2023, №29 від 01.08.2023, №30 від 02.08.2023, №31 від 03.08.2023, №32 від 04.08.2023, №33 від 07.08.2023, №34 від 08.08.2023, №35 від 09.08.2023, №36 від 10.08.2023, №37 від 11.08.2023, №38 від 14.08.2023, №39 від 15.08.2023, № 40 від 16.08.2023, №41 від 17.08.2023, №42 від 18.08.2023 (далі ТТН). 
29.09.2023 відповідно до пункту 7.3 Договору КП «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Печерського району м. Києва» перерахувало ТОВ «ТБС-ХХІ» грошові кошти за отриману продукцію у розмірі 3531341,25 грн (три мільйони п`ятсот тридцять одна тисяча триста сорок одна грн. 25 коп.), в тому числі ПДВ 20% - 588556,87 грн. 
29.09.2023 відповідно до приписів пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України Товариством складено та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 29.09.2023 № 47, реєстрацію якої згідно з квитанцією від 23.10.2023 № 9279850176 зупинено з наступних підстав: 
«ПН складена та подана платником податків, які відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 Порядку). Додатково повідомляємо: показник: «D»=16.1763%, «Р»=70564.26. Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.» (т. 1, а.с. 27). 
11.12.2023 ТОВ «ТБС-ХХІ» направлено в електронному вигляді до комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Київській області повідомлення №1112/23-03 щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по зупиненій податковій накладній №47 від 29.09.2023, до якого долучено 90 документів довільного формату з долученням розгорнутого пояснення в Додатку № 1 від 11.12.2023 (т. 1, а.с. 31). 
За результатами розгляду наданих платником податків документів, Комісією Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації прийнято рішення №10154958/37615610 від 13.12.2023, про відмову в реєстрації податкової накладної №47 від 29.09.2023 (далі оскаржуване та/або спірне рішення) (т. 1, а.с. 29-30). 
Підставою прийняття спірного рішення є: «надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства». 
В графі «Додаткова інформація» контролюючим органом зазначено: «Первинні документи. Крім того, платнику встановлено відповідність п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку згідно з Додатком 1 до Порядку зупинення. 
Товариство вважає, що спірне рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню звернулось до суду з даним адміністративним позовом. 
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі – ПК України). 
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначає Порядок № 1246.
У відповідності до пункту 2 Порядку № 1246, податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1. статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 ПК України; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1. статті 201 ПК України; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пункту 200-1.3 і 200-1.9 ст.200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01.07.2015); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16. статті201 ПК України; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (п.13 Порядку № 1246).
Відповідно до пункту 14 Порядку № 1246, квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2019 № 1165 затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі Порядок № 1165).
Відповідно до пункту1 Порядку № 1165, цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Згідно з пунктом 3 Порядку № 1165, податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації):
1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, звільненою від оподаткування;
2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;
3) одночасно виконуються такі умови: загальна сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 1 млн. гривень; значення показника D, розрахованого згідно з цим підпунктом, становить більше 0,05. Показник D розраховується за такою формулою: D= S/T, де S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування; значення показника P є меншим, ніж значення, розраховане за такою формулою: P = Pм х 1,4, де P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; Pм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування Значення показників D та P відображаються в електронному кабінеті платнику податку;
4) у податковій накладній/розрахунку коригування відображена операція з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом.
Згідно з приписами пункту 4 Порядку № 1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Пунктом 5 Порядку № 1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.
Відповідно до вимог пункту 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Пунктом 7 Порядку № 1165 встановлено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Відповідно до пункту 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Згідно з пунктом 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (п.25 Порядку № 1165).
Додатком 4 до Порядку № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Контролюючим органом позивача віднесено до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку відповідно до Порядку, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1165 від 11.12.2019.
У Додатку 1 до Порядку № 1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку.
Пунктом 8 зазначених Критеріїв визначено такі критерії ризиковості платника податку визначено: «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».
Згідно з квитанціями, підставою для зупинення реєстрації спірних податкових накладних була відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Використовуючи своє право щодо подання додаткових документів, позивачем на адресу податкового органу було направлено відповідні пояснення та копії документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено. Крім того, додано копії первинних документів, які належно підтверджують факт наявності реалізованого товару на момент здійснення спірних господарських операцій.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем до контролюючого органу для підтвердження реальності здійснення операцій було надіслані письмові пояснення разом із первинними документами.
Поряд з цим, оскаржуване рішення контролюючого органу не містять ні чіткого переліку документів, яких не було достатньо для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, ні пояснень щодо неврахування наданих позивачем документів.
Суд зазначає, що враховуючи наведені вище норми, у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, контролюючий орган повинен вимагати від платника документи на спростування наявних у органу сумнівів, пов`язаних з діяльністю юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітлити платнику податків у своїх поясненнях.
Поряд з цим, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної містить вимоги щодо надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
Отже, під час зупинення реєстрації спірної податкової накладної податковим органом застосовано критерії ризиковості платника податку до податкової накладної, що не відповідає наведеним вище приписам пунктів 6, 7 Порядку № 1165 та свідчить про відсутність обґрунтованих підстав для зупинення реєстрації податкової накладної. 
У спірному рішенні підставою для відмови відповідач зазначив, що платником надано копії документів, складених із порушенням законодавства. У графі «Додаткова інформація» зазначено: первинні документи. 
Суд зауважує, що в оскаржуваному рішенні не відображено конкретний перелік первинних документів, які складені з порушенням чинного законодавства. 
Натомість у відзиві на позову заяву відповідач 1 наголосив, що товарно-транспортні накладні, надані Товариством, складені всупереч вимогам Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 14.10.1997 № 363 (далі – Правила), а саме не містять накладення підпису водія / експедитора, який брав участь у транспортуванні товару. Також відсутні відомості про вантажно-розвантажувальні операції та підписи осіб, які брали безпосередню участь у здійснені операції.
Суд зауважує, що так доводи не відображені в оскаржуваному рішенні. Також зазначена інформація відсутня і у Витязі з протоколу від 13.12.2023 № 567/10-36-18-02-03 (т. 1, а.с. 207). 
Разом з цим з метою повного та всебічного розгляду справи, суд вважає за необхідне оцінити доводи ГУ ДПС у Київській області та зауважує про таке. 
Відповідно до Преамбули Правил № 363, ці правила визначають права, обов`язки і відповідальність власників автомобільного транспорту - Перевізників та вантажовідправників і вантажоодержувачів - Замовників.
При цьому ці Правила не регламентують перевезення небезпечних, великовагових, великогабаритних вантажів, пошти та перевезення вантажів у міжнародному сполученні, оскільки такі перевезення мають свої особливості, що стосуються виконання комплексу вимог при вантажно-розвантажувальних роботах, власне процесу перевезення та його документального оформлення, а також узгодження таких правил із відповідними компетентними установами.
Згідно з абзацу двадцять сьомого глави 1 Правил № 363 товарно-транспортна накладна - єдиний для всіх учасників транспортного процесу документ, призначений для обліку товарно-матеріальних цінностей на шляху їх переміщення, розрахунків за перевезення вантажу та обліку виконаної роботи, та є одним із документів, що може використовуватися для списання товарно-матеріальних цінностей, оприбуткування, складського, оперативного та бухгалтерського обліку, що може бути складений у паперовій та/або електронній формі та має містити обов`язкові реквізити, передбачені цими Правилами.
Відповідно до пункту 11.1 глави 11 Правил № 363 основним документом на перевезення вантажів є товарно-транспортна накладна, форму якої наведено в додатку 7 до цих Правил.
Товарно-транспортну накладну суб`єкт господарювання може оформлювати без дотримання форми, наведеної в додатку 7 до цих Правил, за умови наявності в ній інформації про назву документа, дату і місце його складання, найменування (прізвище, ім`я, по батькові) Перевізника та/або експедитора, замовника, вантажовідправника, вантажоодержувача, найменування та кількість вантажу, його основні характеристики та ознаки, які дають можливість однозначно ідентифікувати цей вантаж, автомобіль (марка, модель, тип, реєстраційний номер), причіп/напівпричіп (марка, модель, тип, реєстраційний номер), пункти навантаження та розвантаження із зазначенням повної адреси, посади, прізвища та підписів відповідальних осіб вантажовідправника, вантажоодержувача, водія та/або експедитора.
Суд зауважує, що додаток 7 до Правил № 363 не вимагає накладення підпису водія / експедитора, який брав участь у транспортуванні товару. У наданих ТТН міститься підпис директора ТОВ «ТБС-ХХІ» та печатка Товариства. Одночасно відсутність у ТТН вантажно-розвантажувальних робіт, не тією безумовною підставою для формування висновку про невідповідність вимог таких ТТН чинному законодавству та нівелювати обставини постачання товару. 
Стосовно направленого відповідачем до Головного управління Національної поліції у Житомирській області листа від 01.10.2024 № 19552/5/10-36-05-05 з метою отримання інформації щодо пересування в межах Житомирської області автомобілів, зазначених в наданих позивачем товарно-транспортних накладних, суд зауважує, що такі обставини мали місце після прийняття спірного рішення. Тобто загадані обставини не підлягають врахуванні та оцінці судом при вирішенні даного спору, оскільки не були підставою для прийняття спірного рішення. 
Щодо тверджень ГУ ДПС у Київській області про відсутність правових підстав для формування податкового кредиту з суми ПДВ за спірною накладною, оскільки остання складена іншою датою ніж дата виникнення податкового зобов`язання, слід зазначити наступне. 
Так контролюючим органом не враховано, що згідно з пунктом 187.7 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань у разі постачання товарів/послуг з оплатою за рахунок бюджетних коштів є дата зарахування таких коштів на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг або дата отримання відповідної компенсації у будь-якій іншій формі, включаючи зменшення заборгованості такого платника податку за його зобов`язаннями перед бюджетом.
У межах спірних правовідносин постачання товарів здійснювалось з оплатою за рахунок бюджетних коштів. Отже, доводи ГУ ДПС у Київській області у наведеній частині є помилковими. 
Разом з цим, суд зауважує, що надання платником податку ліцензії на здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів IV та V категорії складності, термін дії якої закінчився 15.02.2022, не впливають на вирішення спору по суті, оскільки в межах спірної операції будівництво об`єктів IV та V категорії складності Товариством не здійснювалось. 
Суд вважає, що матеріалами справи підтверджено, що Товариством надано копії бухгалтерських документів, якими підтверджується законність та реальність господарських операцій.
Одночасно, суд вважає за доцільне наголосити, що ГУ ДПС у Київській області, наводячи заперечення стосовно задоволення позовних вимог, по суті ставить під сумнів факт проведення господарських операцій як таких та, як наслідок надає оцінку наявності / відсутності правових підстав для віднесення сум ПДВ до податкового кредиту. 
У цьому контексті слід наголосити, що аналіз господарських операцій між позивачем та його контрагентом в даній справі суд не надає оцінку реальності їх здійснення, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог ПК України, а тому не є предметом судового розгляду у справах щодо оскарження рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, які стосуються наявності чи відсутності підстав для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних згідно виключних підстав для вчинення податковим органом таких дій та прийняття рішень, що передбачені податковим законодавством, до числа яких не відноситься встановлення ані контролюючим органом, ані судом реальності господарських операцій поза межами податкового контролю та прийнятими за такими заходами контролю рішеннями.
У свою чергу, при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому і суд за результати розгляду справи не робить висновків щодо реальності операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної. При цьому суд зазначає, що здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. 
Здійснення такого моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.11.2019 №К/9901/17623/19 (справа №1640/2650/18), від 27.04.2020 №К/9901/27904/19 (справа №360/1050/19), від 21.05.2019 №К/9901/7590/19 (справа №0940/1240/18).
Разом з цим з урахуванням сталої практики Європейського Суду зазначено, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії», заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії», заява №36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини», п. 128, та «Беєлер проти Італії», п. 119).
За наведених обставин та установлених фактів, суд вважає що відповідач не дотримався принципу «належного урядування», оскільки чіткого визначення контролюючим органом конкретного критерію оцінки ступеня ризиків, а також зазначення у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної чіткого переліку документів не було вказано, чим порушено право позивача на належний захист своїх інтересів.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №10154958/37615610 від 13.12.2023, про відмову в реєстрації податкової накладної №47 від 29.09.2023.
Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України вчинити певні дії, суд зауважує про таке. 
Відповідно до вимог підпункту 201.1, 201.10 статті 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.
У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим.
Згідно з нормами пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі також - Порядок №1246), податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку. Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.
Отже, реєстрація в ЄРПН податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що надані позивачем документи складені з дотриманням вимог законодавства були достатніми для реєстрації спірних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.
Відповідно до частини третьої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Верховний Суд (постанови від 03.11.2021 у справі №360/2460/20, від 27.10.2022 у справі №360/3253/20, від 25.11.2022 у справі №320/3484/21 тощо) неодноразово наголошував на тому, що зобов`язання ДПС зареєструвати в ЄРПН подані позивачем податкові накладні є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права.
Таким чином, враховуючи висновки суду про протиправність оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації складеної позивачем податкової накладної в ЄРПН та відсутність законодавчо закріплених перешкод для такої реєстрації, суд вважає, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірну податкову накладну датою їх фактичного подання.
Згідно з частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Судом встановлено, що під час звернення до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2684,00 грн, що підтверджується матеріалами справи (т. 1, а.с. 7). 
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Суд зауважує, що адміністративний позов подано Товариством через підсистему «Електронний суд». Відтак сума судового збору, яка підлягала сплаті становить 2684х0,8=2147,20 грн. 
Отже, внаслідок задоволення адміністративного позову в повному обсязі, сума сплаченого позивачем судового збору у розмірі 2147,20 грн підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області. 
Судовий збір у сумі 536,80 грн є переплатою. Тому у наведеній частині позивач не позбавлений можливості звернутися з клопотання про повернення надміру сплаченого судового збору. 
Враховуючи викладене, керуючись статтями 139, 143, 243-246, 250, 255 КАС України, суд 
в и р і ш и в:
1. Адміністративний позов задовольнити.
2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №10154958/37615610 від 13.12.2023, про відмову в реєстрації податкової накладної №47 від 29.09.2023. 
3. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №47 від 29.09.2023, подану ТОВ "ТБС-ХХІ", датою її фактичного отримання - 23.10.2023.
4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, буд. 5-а, код ЄДРПОУ: 44096797) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТБС-ХХІ» (08129, Київська область, Бучанський район, село Петропавлівська Борщагівка, вул. Черкаська, буд. 26, код ЄДРПОУ 37615610) судовий збір у сумі 2147,20 грн (дві тисячі сто сорок сім гривень 20 коп.). 

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.