Справа № 147/515/26 
Провадження № 2/147/431/26 

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2026 року с-ще Тростянець 

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Борейко О. Г.,
із секретарем Задверняк Т. П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу , -
ВСТАНОВИВ:
04 березня 2026 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Стислий виклад позиції позивача.
23 вересня 2022 року між позивачем та відповідачем ОСОБА_2 укладено шлюб, у якому народилися діти: син ОСОБА_3 , 2021 року народження, та син ОСОБА_4 , 2024 року народження.
Позивач зазначає, що спільне подружнє життя з відповідачем не склалося у зв`язку з різними характерами та поглядами на життя, відсутністю взаєморозуміння, постійними конфліктами та неналежною поведінкою відповідача. Спільне господарство сторони не ведуть, шлюбні відносини фактично припинені, сторони проживають окремо.
Вказує, що примирення між сторонами є неможливим, а подальше збереження шлюбу суперечить її інтересам.
З огляду на викладене, позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище, а також судові витрати покласти на відповідача.
Процесуальні дії у справі. Заяви (клопотання) учасників справи.
Ухвалою суду від 19 березня 2026 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження у справі.
Позивач у судове засідання не з`явилася, однак подала клопотання про розгляд справи за її відсутності, зазначила, що позовні вимоги підтримує полвністю та не заперечує протизаочного розгляду.
Відповідач про дату, час та місце судових засідань повідомлявся в порядку передбаченому ЦПК України. Відзиву на позовну заяву, клопотання чи інші письмові пояснення від відповідача до суду не надходило, а також повідомлення про іншу адресу. 
У встановлений ч. 7 ст.178 ЦПК України строк відповідач не подав до суду відзив на позовну заяву, у зв`язку із чим суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України.
Враховуючи повторну неявку належним чином повідомленого відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України, суд, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувається за відсутності сторін, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.
Судом встановлено, що 23 вересня 2022 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 укладено шлюб, який зареєстрований Тульчинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тульчинському районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис №265. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу змінено на ОСОБА_6 (а.с. 6).
За час перебування у шлюбі сторони мають спільних дітей: ОСОБА_3 , 2021 року народження та ОСОБА_4 , 2024 року народження, що підтверджується відповідними свідоцтвами про народження (а.с. 8, 9).
Як убачається зі змісту позовної заяви, спільне життя подружжя не склалося, між сторонами відсутнє взаєморозуміння, сторони не ведуть спільного господарства, проживають окремо, шлюбні відносини фактично припинені.
Таким чином, між сторонами склалися правовідносини, що випливають із сімейних правовідносин щодо розірвання шлюбу.
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Оцінка та висновки суду.
Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно із положеннями ст. 24, 56 Сімейного кодексу України (далі СК України) кожен з подружжя вправі припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбу не допускається.
Такі положення національного законодавства України відповідають статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно із ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Частина 1 статті 105 СК України вказує, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за спільною заявою подружжя або одного з них.
Відповідно до ст.110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Суд не може примусити позивача зберегти сім`ю, оскільки шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
З огляду на позицію позивача щодо неможливості зберегти сім`ю, відсутність заперечень стосовно позову зі сторони відповідача, суд дійшов висновку, що шлюб необхідно розірвати не вживаючи заходів для примирення.
Суд переконаний, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, за таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Відповідно ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
З огляду висловлене у позові бажання позивача залишити після розірвання шлюбу прізвище набуте у шлюбі, суд вважає за можливе залишити позивачу прізвище ОСОБА_6 .
Згідно із ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Розподіл судових витрат між сторонами.
Згідно із ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові втрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача.
Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 1331 грн 20 коп, що підтверджується наданими доказами (а.с. 10).
З урахуванням викладеного суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. 
На підставі викладеного, керуючись статтями 104-115 СК України, статтями 13, 81, 263-265, 279, 354 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позов  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб  ОСОБА_2 та   ОСОБА_7 , який зареєстрований 23 вересня 2022 року Тульчинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тульчинському районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), за актовим записом №265.
Після розірвання шлюбу прізвища сторін залишити без змін.
Стягнути з  ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 1331,20 грн (одна тисяча триста тридцять одна гривня 20 копійок).
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно із вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до або через відповідні суди, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відомості про учасників справи:
позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП – НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ;
відповідач -  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП – НОМЕР_2 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя         О. Г. Борейко