308/7145/26

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27.05.2026           м. Ужгород
Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К..К., за участю представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеш О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали справи про порушення митних правил, які надійшли з Закарпатської митниці Держмитслужби, відносно громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження – Румунія, повіт Сату-Маре, м. Карей (Romania, jud. Satu Mare, mun. Carei), місце роботи – тимчасово не працює, місце проживання: АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_1 ), паспорт громадянина Угорщини НОМЕР_1 від 10.04.2025р,
за ч.1 ст.483 Митного кодексу України, -
ВСТАНОВИВ:
09.04.2026 року о 21 год. 56 хв. в зону митного контролю митного поста «Дякове» Закарпатської митниці по смузі «зелений коридор» в напрямку «виїзд з України» заїхав легковий автомобіль марки Volkswagen модель Golf з реєстраційним номерним знаком Румунії НОМЕР_2 , під керуванням громадянина Угорщини ОСОБА_1 , який зі своїм сином повертався додому в Румунію.
Формою проходження митного контролю громадянин Угорщини ОСОБА_1 обрав порядок проходження митного контролю по каналу “зелений коридор”. 
До митного контролю громадянин Угорщини ОСОБА_1 подав паспорт громадянина Угорщини НОМЕР_1 від 10.04.2025р, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 21.02.2025 року та контрольний талон для проходження по каналу руху «зелений коридор». 
Відповідно ч. 1 ст. 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. 
Згідно ч. 5 ст. 366 МК України початок проходження (проїзду транспортними засобами особистого користування) громадянином каналом, позначеним символами зеленого кольору ("зелений коридор"), є декларуванням шляхом вчинення дій цим громадянином про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території. Таке декларування свідчить про факти, що мають юридичне значення.
Згідно ч. 6 даної статті громадяни, які проходять (проїжджають транспортними засобами особистого користування) через "зелений коридор", звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язку дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України та від адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених цим Кодексом.
При усному опитуванні громадянин Угорщини ОСОБА_1 , заперечив наявність у нього будь-яких товарів в обсягах, що підлягають обов`язковому письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами чи переміщуються з приховуванням від митного контролю. 
Згідно ч.2 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої ПКМУ від 21.05.2012 №451 - митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється виключно митними органами відповідно до законодавства, вибірково, у формах та обсязі, що визначені на підставі результатів системи управління ризиками. 
Відповідно до п. 7 ПКМУ «Про затвердження вичерпного переліку підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення митними органами України» від 23.05.2012 №467, на підставі наявності ознак облаштування товарів, транспортних засобів комерційного призначення спеціально виготовленими сховищами (тайниками) або використання інших засобів чи способів, що утруднюють виявлення товарів – проводиться митний огляд. 
Відповідно до п. 5 Постанови ПВСУ «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» від 3 червня 2005 року №8 - використання інших засобів чи способів, що утруднюють виявлення предметів, можуть, визнаватися, зокрема, приховування останніх у валізах, одязі, взутті, головному вбранні, речах особистого користування, на тілі або в організмі людини чи тварини, а також надання одним предметам вигляду інших (зміна їхніх зовнішніх ознак – форми та стану, упаковки, ярликів, етикеток тощо.) 
Для проведення митного огляду транспортний засіб було переведено на "червоний коридор". Під час здійснення митного огляду вищезазначеного транспортного засобу, у багажному відділенні та салоні автомобіля знаходились особисті речі, сумки, пакети та картонні коробки з продуктами харчування. При огляді особистих речей, сумок, пакетів та картонних коробок з продуктами харчування було виявлено приховані від митного контролю товари, а саме: сигарети з фільтром, без марок акцизного збору торгової марки Compliment blue у кількості 60 пачок та сигарети з фільтром, без марок акцизного збору торгової марки Compliment violet у кількості 40 пачок, які знаходилсиь у чорній дорожній сумці, обмотані чорним поліетиленовим пакетом на задньому сидінні салону автомобіля під продуктами харчування, що ускладнювало доступ до тютюнових виробів. 
Доступ до виявлених прихованих від митного контролю тютюнових виробів став можливим після вивантаження з салону автомобіля сумок, пакетів, картонних коробок з продуктами харчування, під якими знаходилась дорожня сумка чорного кольору з сигаретами
Зазначені тютюнові вироби були приховані від митного контролю з використанням інших засобів або способів, що утруднюють їх виявлення.
Виявлене стало доступним для огляду за допомогою використання технічних засобів митного контролю: ножа та ліхтаря.
Вартість сигарет з фільтром, без марок акцизного збору торгової марки Compliment blue у кількості 60 пачок та сигарет з фільтром, без марок акцизного збору торгової марки Compliment violet у кількості 40 пачок буде встановлено додатково.
У своєму поясненні гр. Угорщини ОСОБА_1 пояснив, що особисто придбав та приховав вищевказані сигарети у сумку, яку приховав під продукти харчування з метою переміщення їх до Румунії та продажу з метою отримання прибутку. 
Таким чином, громадянин Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) вчинив дії, спрямовані на переміщення товарів з приховуванням від митного контролю, шляхом використання засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, з метою незаконного переміщення товарів через митний кордон України.
Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) ч.1 статтею 483 Митного кодексу України.
В призначене судове засідання громадянин Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. В матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у його відсутності. 
Суддя враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.
Водночас відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.
Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.
Враховуючи наведене, суддя вважає за можливе розглянути справу про адміністративне правопорушення у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Представник Закарпатської митниці Держмитслужби в судовому засіданні підтримав обставини викладені в протоколі і просив притягнути громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України та застосувати відносно останнього санкцію вищевказаної статті, а саме адміністративне стягнення у вигляді штрафу з конфіскацією цих товарів.
Заслухавши пояснення представника Закарпатської митниці Держмитслужби, особи відносно якої запроваджено протокол,  дослідивши матеріали справи про порушення митних правил, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ст. 280 КпАП України, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Так, єдиною підставою адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення, як в нормативному так і у фактичному аспекті.
Адміністративне правопорушення - це протиправна, винна (умисна або з необережності) дія або бездіяльність, що посягає на державний чи громадський порядок, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законодавством передбачена адміністративна відповідальність.
Під адміністративним правопорушенням, як підставою адміністративної відповідальності розуміється винне протиправне діяння, яке посягає на встановлені правом і забезпечені адміністративно-правовими санкціями правила поведінки громадян і посадових осіб в сфері державного управління.
Кваліфікація того чи іншого правопорушення здійснюється шляхом встановлення його складу. Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом ознак, які характеризують дане діяння як адміністративне правопорушення і відрізняють його від інших правопорушень. Іншими словами, склад правопорушення - це встановлена правом сукупність ознак, при наявності яких анти-суспільне діяння вважається адміністративним правопорушенням.
Склад адміністративного правопорушення включає: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.
Порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
Наведене указує на те, що до відповідальності за порушення митних правил може бути притягнута лише винна особа, яка вчинила відповідне правопорушення умисно або з необережності.
Стаття 483 ч.1 МК України передбачає, що Переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі від 50 до 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, або з конфіскацією товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю.
Від так, визначальним при прийнятті рішення про притягнення особи до відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.
З об`єктивної сторони порушення митних правил, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України, проявляються у переміщенні або діях, спрямованих на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю яке проявляється у наступних формах:
- використання спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення цих товарів;
- шляхом надання одним товарам вигляду інших;
-подання митному органу , як підстави для переміщення товарів, підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно із УКТ ЗЕД та його митної вартості. 
Відповідно до ч.1 ст.467 МК України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.
Відповідно до ч.3 ст.467 МК України у разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях правопорушника ознак порушення митних правил, адміністративні стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через три місяці з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження, але не пізніше ніж через два роки з дня вчинення правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил та запобігання таким правопорушенням.
Відповідно до ч.1 ст.495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.
Матеріалами справи встановлено факт наявності спрямованих дій громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) на переміщення товарів з приховуванням від митного контролю, шляхом з використанням засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, з метою незаконного переміщення товарів через митний кордон України.
Аналізуючи викладене, cуд приходить до висновку, що вина громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) в скоєнні порушення митних правил підтверджується даними протоколу про порушення митних правил №0320/UA305000/2026 від 10.04.2026 року, даними акту проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 10.04.2026 року, письмовими поясненнями громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), даними опису предметів від 10.04.2026 року, даними висновку експерта Закарпатського відділу експертиз та досліджень №1420003800-0101 від 07.05.2026 року, згідно якого загальна ринкова вартість наданих на дослідження товарів, зазначених у постанові про призначення експертизи від 20.04.2026 у справі про порушення митних правил №0320/UA305000/2026 станом на 09.04.2026 становить 12691,00 грн.
Аналізуючі зазначені докази, суд приходить до висновку, що такі указують на наявність у діях громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони порушення митних правил, передбачених ч.1 ст. 483 МК України.
Згідно ч.3 ст.465 МК України конфіскація товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, застосовується незалежно від того, чи є ці товари, транспортні засоби власністю особи, яка вчинила правопорушення.
Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) своїми діями скоїв порушення митних правил, передбачене ч.1 ст.483МК України, а саме вчинив дії спрямовані на переміщення товарів з приховуванням від митного контролю, шляхом з використанням засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, з метою незаконного переміщення товарів через митний кордон України.
При накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, обставини справи, особу порушника та ступінь його вини, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, у відповідності до вимог ст.ст.23,33 КУпАП, приходить до висновку, що на громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції ст. 483 ч. 1 МК України, у виді штрафу в розмірі 50 відсотків вартості товарів безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю на користь держави, що буде достатньою мірою відповідальності для досягнення мети адміністративного стягнення.
Згідно положень ч.5 ст.283КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.
Відповідно до ст.40-1КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
У відповідностідо п.5 ст.4 Закону України «Про судовий збір» підлягає стягненню з громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) на користь держави судовий збір у розмірі 665,60 грн.
Керуючись ст.ст.483,522,527,528,529 МК України, ст.ст.40-1,283-285,287-290,303 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст.4 Закон України «Про судовий збір» суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним в порушенні митних правил за ч.1 ст.483 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 50 відсотків вартості товарів безпосередніх предметів порушення митних правил, що складає 6345,50 грн. (шість тисяч триста сорок п`ять гривень 50 коп.) з конфіскацією цих товарів, а саме:  ОСОБА_3 і вироби з фільтром, без марок акцизного збору, по 20 сигарет у кожній пачці, торгової марки «Compliment blue» кількістю – 60 пач. (1200шт.) та Тютюнові вироби з фільтром, без марок акцизного збору, по 20 сигарет у кожній пачці, торгової марки «Compliment violet» кількістю 40 пач.(800шт.) та конфіскації спеціально виготовленого сховища (тайник), що використовувалося для приховування товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, а саме дорожню сумку, чорного кольору - 1 шт. - конфіскувати в дохід держави.
Стягнути з громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 - судовий збір на користь держави у розмірі 665,60 грн.
Строк звернення постанови для виконання - три місяці з дня набрання постановою законної сили.
Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її проголошення. 
Суддя Ужгородського 
міськрайонного суду К.К. Бенца