ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2026 року
м. Київ

справа № 361/12008/24
провадження № 61-10284св25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Тітова М. Ю., 

учасники справи:
заявник - ОСОБА_1 ,
заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ),

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерство оборони України, Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення факту родинних відносин

за касаційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 березня 2025 року у складі судді Гізатуліної Н. М. та постанову Київського апеляційного суду від 03 червня 2025 року у складі колегії суддів: Писаної Т. О., Приходька К. П., Журби С. О.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина
Короткий зміст заяви

У грудні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просила встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , а загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 20 листопада 2023 року, є сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 від 30 травня 2007 року, та ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 від 19 серпня 2015 року.

Обґрунтовуючи вимоги заяви, ОСОБА_1 посилалася на те, що  ІНФОРМАЦІЯ_3 внаслідок ворожого артилерійського обстрілу поблизу населеного пункту Богоявленка Донецької області загинув її чоловік - солдат ОСОБА_2 , у зв`язку з чим вона звернулася до Міністерства оборони України (далі - МОУ) із заявою про отримання одноразової грошової допомоги.

Комісія МОУз розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум, повернула її документи на доопрацювання у зв`язку із розбіжностями у написанні прізвища її загиблого чоловіка-військовослужбовця « ОСОБА_5 » з прізвищем його батьків - « ОСОБА_6 ».

Вказувала, що оскільки у позасудовому порядку виправити розбіжності у написанні прізвищ неможливо, вона змушена звернутися до суду із цією заявою для реалізації свого права на отримання одноразової грошової допомоги.

У зв`язку з цим ОСОБА_1 просила заяву задовольнити.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Броварський міськрайонний суд Київської області рішенням від 18 березня 2025 року заяву задовольнив. Встановив факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , а загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 , свідоцтво про смерть від 20 листопада 2023 року серії НОМЕР_1 , є сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , свідоцтво про смерть від 30 травня 2007 року серії НОМЕР_2 , та ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , свідоцтво про смерть від 19 серпня 2015 року серії НОМЕР_3 .

Суд першої інстанції мотивував рішення тим, що встановлення факту родинних відносин має для заявниці юридичне значення та надасть їй право на звернення із відповідною заявою до компетентних органів про отримання одноразової грошової допомоги після загибелі чоловіка.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Київський апеляційний суд постановою від 03 червня 2025 року апеляційну скаргу Міністерства оборони України залишив без задоволення. Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 березня 2025 року залишив без змін.

Судове рішення апеляційний суд мотивував тим, що висновки місцевого суду по суті вирішеної заяви є правильними, підтверджуються наявними у справі доказами, яким суд дав належну правову оцінку. Доводи апеляційної скарги не спростовують цих висновків. 

Короткий зміст касаційної скарги та її узагальнені аргументи, позиції інших учасників справи

У серпні 2025 року МОУ подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило скасувати рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 березня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 червня 2025 року й ухвалити нове рішення, яким заяву про встановлення факту родинних відносин залишити без задоволення. 

Підставою відкриття касаційного оскарження судового рішення вказувало те, що суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18.

Касаційна скарга мотивована неврахуванням судами того, що законодавством передбачена можливість внесення змін до актового запису цивільного стану для підтвердження родинних відносин (у спірному випадку внесення виправлень у свідоцтва про смерть батьків ОСОБА_2 ) органом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання заявника. Таким чином, заявник може в позасудовому порядку внести виправлення в офіційні документи, і тільки в разі відмови у внесенні таких виправлень звернутися до суду.

У серпні 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Парсентьєва О. М. подала відзив на касаційну скаргу, в якому просила залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення- без змін, оскільки ці судові рішення є законними і обґрунтованими, суди правильно застосували норми матеріального та процесуального права відповідно до встановлених фактичних обставин справи, дали їм належну правову оцінку. 

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 11 серпня 2025 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

20 серпня 2025 року справа надійшла до Верховного Суду.

Фактичні обставини справи 

Суди попередніх інстанцій встановили, що згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Великий Хутір Драбівського району Черкаської області. У графі батько зазначено - ОСОБА_4 , а у графі мати - ОСОБА_3 .

ОСОБА_4 і ОСОБА_3 також є батьками ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_5 .

Великохутірська сільська рада Драбівського району Черкаської області 20 серпня 1994 року зареєструвала шлюб між ОСОБА_8 і ОСОБА_7 , актовий запис № 9. Після укладення шлюбу прізвище дружини змінено на « ОСОБА_9 ».

Як відомо із свідоцтва про смерть від 30 травня 2007 року серії НОМЕР_2 , виданого Великохутірською сільською радою Драбівського району Черкаської області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у с. Великий Хутір Драбівського району Черкаської області, актовий запис № 33.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 у с. Великий Хутір Драбівського району Черкаської області, свідоцтво про смерть від 19 серпня 2015 року, серії НОМЕР_3 , видане Великохутірською сільською радою Драбівського району Черкаської області, актовий запис № 34.

21 листопада 2017 року ОСОБА_2 і ОСОБА_10 уклали договір про поділ спадкового майна як спадкоємці першої черги за законом після спадкодавця ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

ОСОБА_2 і ОСОБА_1 08 вересня 2023 року зареєстрували шлюб у Броварському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 606.

ОСОБА_1 отримала сповіщення сім`ї № 303 від 10 листопада 2023 року, за підписом начальника ІНФОРМАЦІЯ_7 , про те, що її чоловік солдат ОСОБА_2 , 1976 року народження, заступник командира бойової машини - навідник-оператор 2 механізованого відділення 1 механізованого взводу механізованої роти, відданий Військовій присязі на вірність Українському народу, мужньо виконавши військовий обов`язок, внаслідок ворожого артилерійського обстрілу району зосередження техніки механізованої роти поблизу населеного пункту Богоявленка Донецької області, ІНФОРМАЦІЯ_3 загинув.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть від 11 листопада 2023 року № 2679, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 внаслідок бойових дій.

Як відомо із довідки від 11 листопада 2023 року № 2679 (ф. № 106/о) причиною смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , є ушкодження внаслідок військових дій, спричинені іншими видами вибухів та уламків.

Згідно з довідкою Військової частини НОМЕР_6 від 29 грудня 2023 року № 6461, яка видана ОСОБА_1 , загиблий солдат ОСОБА_2 дійсно брав безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Відповідно до свідоцтва про смерть від 20 листопада 2023 року серії НОМЕР_1 , виданого Виконавчим комітетом Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце смерті: Богоявленка, Донецька область, актовий запис № 410.

Згідно з витягом з протоколу засідання штатної військово-лікарської комісії від 09 січня 2024 року № 68 травма солдата ОСОБА_2 , і причина смерті пов`язані із захистом Батьківщини.

01 квітня 2024 року ОСОБА_1 видано посвідчення члена сім`ї - дружини військовослужбовця, який загинув під час проходження військової служби, серія НОМЕР_7 .

Українське бюро лінгвістичних експертиз на запит ОСОБА_1 підготувало експертний висновок від 22 лютого 2024 року № 056/283/-m, зі змісту якого відомо, що прізвище « ОСОБА_6 » (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_4 ; свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_3 ) та « ОСОБА_5 » (свідоцтво про народження, запис ОСОБА_2 , батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_3 ) у документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначених осіб, є ідентичними. Розбіжності виникли внаслідок відхилення від орфографічних норм або правил і принципів міжмовного перетворення прізвищ та зумовлені ситуацією контактного білінгвізму.

З метою отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку із смертю чоловіка, ОСОБА_1 звернулась до комісії МОУ з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум.

Відповідно до витягу з протоколу засідання комісії МОУ з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум, від 16 серпня 2024 року № 22/д комісія, встановивши розбіжності між прізвищем загиблого військовослужбовця « ОСОБА_5 » з прізвищами його матері та батька « ОСОБА_6 », не врахувала експертний висновок, виданий Українським бюро лінгвістичних експертиз 22 лютого 2024 року № 056/283/-m щодо ідентичності прізвищ, роз`яснивши, що відповідно до листа Міністерства юстиції України від 14 листопада 2008 року № 13145-0-33-08-81 до компетенції бюро належить видача довідок щодо встановлення імен, документи ОСОБА_1 , подані для отримання одноразової грошової допомоги, повернула на доопрацювання в частині надання підтверджуючих документів (рішення суду та/чи інших документів), які підтверджують (встановлюють) факт родинних відносин ОСОБА_3 та ОСОБА_4 із загиблим ОСОБА_2 , відповідно до чинного законодавства України.

Українське бюро лінгвістичних експертиз в листі від 14 листопада 2024 року № 056/226 повідомило заявницю про те, що його компетенція, відповідно до листа МОУ від 14 листопада 2008 року № 13145-0-33-08-81, поширюється на записи прізвища « ОСОБА_5 » та « ОСОБА_6 », які є компонентами імені фізичної особи.

Друга броварська державна нотаріальна контора Київської області повідомила, що спадкова справа щодо майна померлого ОСОБА_2 не відкривалась.

Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) повідомив про відсутність актових записів про народження дітей у ОСОБА_2 . 

2. Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. 

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, перевіривши правильність застосування судом норм права в межах касаційної скарги, дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Мотиви і доводи Верховного Суду та застосовані норми права

Порядок розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в порядку окремого провадження визначений главами 1 і 6 розділу ІV ЦПК України.

Окреме провадження є видом непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових прав чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша статті 293 ЦПК України).

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною сьомою статті 19 ЦПК України передбачено, що окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими норм права пов`язує настання правових наслідків, зокрема, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав та інтересів заявника (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17).

Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом, тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

Найбільш важливі з точки зору суспільного буття особи юридичні факти, які підлягають визнанню в судовому порядку, визначені у частині першій статті 315 ЦПК України.

Частиною першою статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Щодо інших юридичних фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, то їх може бути встановлено в судовому порядку за умов, передбачених частиною другою статті 315 ЦПК України, - якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:
- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них має залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету його встановлення;
- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право;
- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;
- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Такі висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 лютого 2026 року у справі № 308/17634/23 (провадження № 14-40цс25).

У наведеній постанові Велика Палата Верховного Суду також зазначила, що одноразова грошова допомога у зв`язку зі смертю військовослужбовця призначається і виплачується фізичним особам, які мають право на її отримання (батьки, один із подружжя, який не одружився вдруге, діти, які не досягли повноліття, утриманці загиблого). За такого правового регулювання можна зробити висновок, що в таких справах спір може виникнути лише між суб`єктами отримання одноразової грошової допомоги, яка розподіляється рівними частками на всіх отримувачів.

Родинні відносини (споріднення) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення, так і не пряме (побічне), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника).

Поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо залежно від ступеня споріднення осіб.

Встановивши, що ОСОБА_4 і ОСОБА_3 є батьками загиблого ОСОБА_2 , їх прізвища « ОСОБА_6 » та « ОСОБА_5 » відповідно до експертного висновку виданого Українським бюро лінгвістичних експертиз 22 лютого 2024 року № 056/283/-m є ідентичними, а розбіжності виникли внаслідок відхилення від орфографічних норм або правил і принципів міжмовного перетворення прізвищ та зумовлені ситуацією контактного білінгвізму, місцевий суд, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку, що заява ОСОБА_1 є обґрунтованою та підлягає задоволенню. Встановлення факту родинних відносин, має для заявниці юридичне значення та надасть їй право на звернення із відповідною заявою до компетентних органів про отриманням одноразової грошової допомоги після загибелі чоловіка.

Доводи МОУ про те, що заява не підлягає розгляду в окремому провадженні, є безпідставними, оскільки законодавство не передбачає іншого судового порядку підтвердження факту, що має юридичне значення, крім як розгляд справ про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме про встановлення родинних відносин між фізичними особами в порядку цивільного судочинства та розгляду вказаної категорії справ в порядку окремого провадження.

Крім того, апеляційний суд правильно зазначив, що повертаючи ОСОБА_1 документи на доопрацювання, комісія МОУ указала на спосіб усунення недоліків, зокрема і надання рішення суду, яке підтверджує факт родинних відносин ОСОБА_3 і ОСОБА_4 із загиблим ОСОБА_2 .

З огляду на вказане Верховний Суд дійшов висновку, що аргументи касаційної скарги (в межах доводів та вимог, які стали підставою для відкриття касаційного провадження) не спростовують висновків судів попередніх інстанцій, а зводяться до незгоди заявника з ухваленими у справі судовими рішеннями та необхідності переоцінки доказів у справі. Водночас суд касаційної інстанції є судом права, а не факту і згідно з вимогами процесуального закону не здійснює переоцінки доказів у зв`язку з тим, що це знаходиться поза межами його повноважень.

Ураховуючи конкретні обставини цієї справи, встановлені судом, оскаржувані судові рішення не суперечать правовим висновкам, які зазначені в касаційній скарзі як підстава для відкриття касаційного провадження. 

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Оскаржувані судові рішення відповідають вимогам закону, й підстав для їх скасування немає.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Міністерства оборони України залишити без задоволення.

Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 березня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 03 червня 2025 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає. 

Судді:	А. Ю. Зайцев	
		
	В. М. Коротун	
		
	М. Ю. Тітов