ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2026 року	Львів	Справа № 380/21075/23 пров. № А/857/34724/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі: 
головуючого судді Пліша М.А.,
суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року (головуючий суддя Кравців О.Р., м. Львів) по справі за адміністративним позовом Комунального некомерційного підприємства «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги» до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «АКСЕЛЬ МЕДІКАЛ» про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Комунальне некомерційне підприємство «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги» звернулося в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «АКСЕЛЬ МЕДІКАЛ» (далі – третя особа, ТОВ «АКСЕЛЬ МЕДІКАЛ», в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про результати моніторингу закупівлі «Інтерактивна система реабілітації для нейром`язової терапії (ДК 021:2015-33150000-6-Апаратура для радіотерапії, механотерапії, електротерапії та фізичної терапії, НК 024:2019-63312 Аналіз біомеханічних функцій/інтерактивна система реабілітації) за ідентифікатором в електронній системі закупівель ProzorroUА-2023-06-08-015630-а.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року позов задоволено повністю.
Визнано протиправним та скасовано висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 18.08.2023 про результати моніторингу закупівлі UА-2023-06-08-015630-а.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області оскаржило його в апеляційному порядку, просить таке скасувати, та прийняти нове яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
В апеляційній скарзі зазначає, що позивачем проведено закупівлю за предметом: товари, Інтерактивна система реабілітації для нейром`язової терапії (ДК 021:2015 - 33150000-6 - Апаратура для радіотерапії, механотерапії, електротерапії та фізичної терапії, НК 024:2019 - 63312 Аналіз біомеханічних функцій/інтерактивна система реабілітації), за ідентифікатором в електронній системі закупівель Рrоzоrrо UА-2023-06-08-015630-а.
За результатами проведеної закупівлі між Комунальним некомерційним підприємством «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги» та Товариством з обмеженою відповідальністю «АКСЕЛЬ МЕДІКАЛ» було укладено договір від 06.07.2023 №347 за предметом: інтерактивна система реабілітації для нейром`язової терапії (ДК 021:2015 - 33150000-6 - Апаратура для радіотерапії, механотерапії, електротерапії та фізичної терапії, НК 024:2019 - 63312 Аналіз біомеханічних функцій/інтерактивна система реабілітації) з ціною: 10 670 040,00 грн. (в тому числі ПДВ 698 040,00 UАН) у кількості 1 комплект.
За дорученням заступника Голови Державної аудиторської служби України (лист № 003100-18/8714-2023 від 03.08.2023) офісам Держаудитслужби та їх Управлінням в областях доручено провести моніторинги процедур закупівель, в т. ч. - моніторинг процедури закупівлі UА-2023-06-08-015630-а доручено провести Управлінню.
Відповідно до наказу в. о. начальника Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області Владислава ЩЕРБЕНКА від 10.08.2023 № 31-з «Про початок моніторингів процедур закупівель» розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі за ID: № UА-2023-06-08-015630-а.
18.08.2023 Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області в електронній системі закупівель розміщено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-06-08-015630-а, затверджений 18 серпня 2023 заступником начальника управління - начальником відділу Владиславом ЩЕРБЕНКОМ.
Моніторингом процедури закупівлі за № UА-2023-06-08-015630-а фахівцями відділом контролю у сфері закупівель Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області виявлено порушення при складанні тендерної документації, що відображено у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2023-06-08-015630-а від 18.08.2023.
Суть порушення згідно пункту 1 розділу II констатуючої частини висновку про результати моніторингу процедури закупівлі полягає у наступному.
Відповідно до вимог абзацу шостого пункту 28 Особливостей №1178 Замовник повинен при складанні тендерної документації встановити один або кілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16 Закону з урахуванням положень цих особливостей та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.
За наслідками проведеного моніторингу установлено, що тендерна документація, що затверджена рішенням уповноваженої особи Замовника від 07.06.2023 містить єдиний кваліфікаційний критерій до учасників, а саме наявність в них документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів.
В якості способу підтвердження відповідності учасників вищезазначеному критерію Замовник, відповідно до Додатку №1 тендерної документації, встановлює вимогу до учасників надати довідку про досвід виконання учасником аналогічного договору (із зазначенням реквізитів, контактного номеру телефону організацій (підприємств) з якими укладено договір; сума та рік виконання договору).
За змістом пункту 3 частини другої статті 16 Закону у разі застосування вищезазначеного критерію Замовник повинен встановити вимогу до учасників щодо наявності в них документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).
Отже, Закон визначає саме наявність документально підтвердженого досвіду «виконання», а не «укладення» договору. Тому, сама по собі довідка про укладений договір, без первинних документів (накладних, актів приймання передачі тощо), не може підтвердити факт виконання аналогічних домовленостей сторін. Згідно глави 48 Цивільного кодексу України процес виконання договору слідує після моменту його укладення.
Аналогічної думки притримався і Верховний суд в постановах від 09.10.2018 по справі № 913/159/17 та від 08.06.2022 по справі № 910/1520/20.
Так, на переконання колегії суддів, надання учасником на підтвердження досвіду виконання аналогічного договору копії договору, укладеного раніше учасником тендеру з іншим контрагентом, не підтверджує викладений вище кваліфікаційний критерій, оскільки сам по собі договір не свідчить про його виконання, адже за певних обставин після його укладення він може бути не виконаний або виконаний неналежним чином, або розірваний сторонами тощо.
Таким чином, вимога Замовника щодо підтвердження досвіду виконання аналогічного договору у вигляді інформації (довідки) про укладений договір без підтвердних первинних документів (актів, накладних, тощо) не може бути способом підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством, що не відповідає вимогам абзацу шостого пункту 28 Особливостей №1178 та абзацу першого пункту 28 Особливостей №1178, який визначає обов`язок до Замовника складати тендерну документацію відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
Згідно пункту 2 констатуючої частини висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2023-06-08-015630-а аудиторами Управління зроблено висновок про наявність порушення законодавства, а саме: за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей №1178 встановлено порушення вимог абзаців першого та шостого пункту 28 Особливостей №1178.
Відповідно до пункту 3 констатуючої частини висновку:
У зв`язку з виявленими порушеннями при складанні тендерної документації та з огляду на відсутність механізму їх усунення за наявності укладеного договору про закупівлю, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язує здійснити заходи щодо притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення.
Отже оскаржуваний пункт 3 розділу II Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2023-06-08-015630-а від 18.08.2023 містить зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель способи його виконання із посиланням на статті 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-06- 08-015630-а від 18 серпня 2023 прийнятий Управлінням на підставі, у межах повноважень, у спосіб, що визначені законодавством України, є законодавчо та нормативно обґрунтованим, прав Позивача не порушує.
Відповідно до норм частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону (в редакції Закону № 2526-ІХ від 16.08.2022) постановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування в редакції на дату проведення процедури закупівлі (далі - Особливості №1178).
Відповідно до вимог абзацу шостого пункту 28 Особливостей №1178 Замовник повинен при складанні тендерної документації встановити один або кілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16 Закону з урахуванням положень цих особливостей та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.
Моніторингом встановлено, що вимога Замовника щодо підтвердження досвіду виконання аналогічного договору у вигляді інформації (довідки) про укладений договір без підтвердних первинних документів (актів, накладних, тощо) не може бути способом підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством, що не відповідає вимогам абзацу шостого пункту 28 Особливостей №1178 та абзацу першого пункту 28 Особливостей №1178, який визначає обов`язок до Замовника складати тендерну документацію відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
Кваліфікаційні критерії - це вимоги, які замовник встановлює до учасників публічних закупівель. Вони дозволяють переконатися в тому, що учасник може надати відповідні послуги та роботи або вчасно постачати необхідні товари у необхідному обсязі. Встановлення кваліфікаційних критеріїв регламентує стаття 16 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: 
1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;
2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);
4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Кваліфікаційний критерій «наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)» — один із критеріїв, який дає змогу замовнику переконатися в тому, що учасник уже має позитивний досвід роботи, тобто виконує свої зобов`язання якісно та в зазначений термін.
Встановлено, що в якості способу підтвердження відповідності учасників вищезазначеному критерію Позивач, відповідно до Додатку №1 тендерної документації, визначив вимогу до учасників надати довідку про досвід виконання учасником аналогічного договору (із зазначенням реквізитів, контактного номеру телефону організацій (підприємств) з якими укладено договір; сума та рік виконання договору). (Додаток 1 додано Позивачем разом з позовом на стор. 17 копії Тендерної документації та містяться в матеріалах справи).
За змістом пункту 3 частини другої статті 16 Закону у разі застосування вищезазначеного критерію Замовник повинен встановити вимогу до учасників щодо наявності в них документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).
Отже, Закон визначає саме наявність документально підтвердженого досвіду «виконання», а не «укладення» договору. Тому, сама по собі довідка про укладений договір, без первинних документів (накладних, актів приймання передачі тощо), не може підтвердити факт виконання аналогічних домовленостей сторін. Згідно глави 48 Цивільного кодексу України процес виконання договору слідує після моменту його укладення. 
Аналогічної думки притримався і Верховний Суд в постановах від 09.10.2018 по справі № 913/159/17 та від 08.06.2022 по справі № 910/1520/20.
Відповідно до розділу III Порядку №552, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року, заповнення констатуючої частини форми висновку, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
У спірному випадку орган державного фінансового контролю зобов`язав Позивача здійснити заходи направлені на недопущення у подальшому встановленого порушення, тобто обмежив Замовника у таких діях на майбутнє. Таке рішення має зобов`язальний характер щодо майбутніх правочинів та дій.
Зазначений захід впливу має лише спонукальний характер, спрямований на забезпечення ним у майбутньому виконання вимог законодавства у сфері закупівель товарів та послуг, а тому не створює для Позивача правових наслідків за цією закупівлею, що була предметом моніторингу процедури закупівлі.
При цьому, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області чітко зазначило, які саме дії повинен здійснити Позивач, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Вважаємо, що висновок суду першої інстанції про те, що зобов`язальна частина висновку не відвідає вимогам чинного законодавства є помилковим. 
Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Згідно п. 3 ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних міркувань. 
Судом першої інстанції встановлено, що Комунальне некомерційне підприємство «Львівське територіальне медичне об`єднання «Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги» провело державну закупівлю: «Інтерактивна система реабілітації для нейром`язової терапії (ДК 021:2015-33150000-6 – Апаратура для радіотерапії, механотерапії, електротерапії та фізичної терапії, НК 024:2019-63312 Аналіз біохімічних функцій/інтерактивна система реабілітації)» за ідентифікатором в електронній системі закупівель ProzorroUА-2023-06-08-015630-а.
За результатами проведеної закупівлі позивачем укладено договір із Товариством з обмеженою відповідальністю «АКСЕЛЬ МЕДІКАЛ» від 06.07.2023 №347.
Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області з 10.08.2023 по 18.08.2023 провело моніторинг процедури відкриті торги щодо зазначеної закупівлі.
За результатами проведеного моніторингу відповідач в електронній системі закупівель 18.08.2023 оприлюднив висновок, відповідно до якого встановлено порушення вимог абзаців 1 та 6 пункту 28 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178.
У зв`язку із виявленими порушеннями при складанні тендерної документації та з огляду на відсутність механізму їх усунення за наявності укладеного договору про закупівлю, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управління Південного офіс Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язало позивача здійснити заходи щодо притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення.
Позивач з оскарженим висновком не погодився, тому з метою скасування такого звернувся до суду 
Постановляючи рішення суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» №2939-XII від 26.01.1993 (далі – Закон №2939) головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі – підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Згідно з статтею 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» здійснює Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи. 
Крім того, судом вірно зазначено враховано, що правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі – Закон №922-VIII).
Згідно, пункту 6 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII замовники – суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.
Відповідно до положень статті 2 Закону №922-VIII до кола замовників належать, зокрема, юридичні особи.
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований положеннями статті 8 Закону №922-VIII.
Частиною 1 статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі – органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина 2 статті 8 Закону №922-VIII).
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом (частина 3 статті 8 Закону №922-VIII).
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель (частина 4 статті 8 Закону №922-VIII)
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі (частина 5 статті 8 Закону №922-VIII).
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 8 Закону №922-VIII).
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина 10 статті 8 Закону №922-VIII).
Відповідно до частин 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922 на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня йото припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості №1178).
Згідно з пунктом 23 Особливостей №1178 Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі2.
Відповідно до частини 19 статті 8 Закону №922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Враховуючи іказане, суд правильно вважав, що за своїм змістом спірний висновок відповідача, є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України, водночас можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена частиною 10 статті 8 Закону №922-VIII.
У даній спірній ситуації судом першої інстанції з`ясовано, що за результатами проведеного моніторингу державної закупівлі «Інтерактивна система реабілітації для нейром`язової терапії (ДК 021:2015-33150000-6 – Апаратура для радіотерапії, механотерапії, електротерапії та фізичної терапії, НК 024:2019-63312 Аналіз біохімічних функцій/інтерактивна система реабілітації)» за ідентифікатором в електронній системі закупівель ProzorroUА-2023-06-08-015630-а відповідач в електронній системі закупівель 18.08.2023 оприлюднив висновок, відповідно до якого встановлено порушення вимог абзаців 1 та 6 пункту 28 Особливостей №1178.
Відповідно до змісту висновку за результатами проведеного моніторингу державної закупівлі встановлено: «тендерна документація, що затверджена рішенням уповноваженої особи Замовника від 07.06.2023 містить єдиний кваліфікаційний критерій до учасників, а саме наявність в них документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів.
В якості способу підтвердження відповідності учасників вищезазначеному критерію Замовник, відповідно до Додатку №1 тендерної документації, встановлює вимогу до учасників надати довідку про досвід виконання учасником аналогічного договору (із зазначенням реквізитів, контактного номеру телефону організацій (підприємств) з якими укладено договір; сума та рік виконання договору).
За змістом пункту 3 частини другої статті 16 Закону у разі застосування вищезазначеного критерію Замовник повинен встановити вимогу до учасників щодо наявності в них документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).
Отже, Закон визначає саме наявність документально підтвердженого досвіду «виконання», а не «укладення» договору. Тому, сама по собі довідка про укладений договір, без первинних документів (накладних, актів приймання передачі тощо), не може підтвердити факт виконання аналогічних домовленостей сторін. Згідно глави 48 Цивільного кодексу України процес виконання договору слідує після моменту його укладення.
Аналогічної думки притримався і Верховний суд в постановах від 09.10.2018 по справі №913/159/17 та від 08.06.2022 по справі №910/1520/20.
Так, на переконання колегії суддів, надання учасником на підтвердження досвіду виконання аналогічного договору копії договору, укладеного раніше учасником тендеру з іншим контрагентом, не підтверджує викладений вище кваліфікаційний критерій, оскільки сам по собі договір не свідчить про його виконання, адже за певних обставин після його укладення він може бути не виконаний або виконаний неналежним чином, або розірваний сторонами тощо.
Таким чином, вимога Замовника щодо підтвердження досвіду виконання аналогічного договору у вигляді інформації (довідки) про укладений договір без підтвердних первинних документів (актів, накладних, тощо) не може бути способом підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством, що не відповідає вимогам абзацу шостого пункту 28 Особливостей №1178 та абзацу першого пункту 28 Особливостей №1178, який визначає обов?язок до Замовника складати тендерну документацію відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей».
Вирішуючи спір суд підставно зауважив, що спірним питанням у цій справі є правомірність висновку відповідача щодо порушення позивачем порядку проведення державної закупівлі у зв`язку із неналежним способом підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.
Надаючи оцінку встановленим відповідачем порушенням суд пепршої інстанції виходив з наступного.
Згідно з абзацом 1 пункту 28 Особливостей №1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону №922-VIII з урахуванням цих особливостей.
Абзацом 6 пункту 28 Особливостей №1178 передбачено, у тендерній документації зазначаються один або кілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону №922-VIII з урахуванням положень цих особливостей та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.
Відповідно до частини 1 статті 16 Закону №922-VIII Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Згідно з частиною 2 статті 16 Закону №922-VIII Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:
1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;
2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);
4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №922-VIII замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо:
1) замовник має незаперечні докази того, що учасник процедури закупівлі пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій службовій (посадовій) особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;
2) відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;
3) службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;
4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів;
5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
6) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
7) тендерна пропозиція подана учасником конкурентної процедури закупівлі або участь у переговорній процедурі бере учасник, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з уповноваженою особою (особами), та/або з керівником замовника;
8) учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;
9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (крім нерезидентів);
10) юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом);
11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України «Про санкції»;
12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;
13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.
Згідно із частиною 2 статті 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).
Відповідно до положень статті 22 Закону №922-VII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (частина 1).
Згідно з частиною 2 статті 22 Закону №922-VII у тендерній документації зазначаються такі відомості:
1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;
3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5) кількість товару та місце його поставки;
6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.
У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;
11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;
13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);
17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;
19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону (частина 3 статті 22 Закону №922-VII).
Відповідно до частини 1 статті 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:
1) учасник процедури закупівлі:
- не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;
- не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;
- зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;
- не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;
- не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;
- не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;
- визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;
2) тендерна пропозиція учасника:
- не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;
- викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;
- є такою, строк дії якої закінчився;
3) переможець процедури закупівлі:
- відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;
- не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;
- не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону;
- не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.
Частиною 2 статті 31 Закону №922-VIII передбачено, що інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні норми цього Закону та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дня ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель.
Згідно матеріалів справи, у Додатку №1 тендерної документації Замовник (позивач) визначив для учасників процедури закупівлі один кваліфікаційний критерій відповідності та документ щодо підтвердження інформації про відповідність вимогам.
Згідно з Додатком №1 Замовник визначив вимогу: наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів. Документи щодо підтвердження інформації про відповідність вимогам: довідка про досвід виконання учасником аналогічного договору (із зазначенням реквізитів, контактного номера телефону організацій (підприємств) з якими укладено договір; сума та рік виконання договору). Також зазначено, що аналогічним договором (договорами) відповідно до умов цієї документації є договір (договори) щодо поставки товару за кодом «ДК 021:2015-33150000-6».
На виконання зазначеної вимоги ТОВ «АКСЕЛЬ МЕДІКАЛ» надало довідку про досвід виконання аналогічного договору від 15.06.2023. Відповідно до змісту довідки ТОВ «АКСЕЛЬ МЕДІКАЛ» зазначив: «Замовник (Найменування, адреса, контактний номер телефону)/Предмет договору/Номер та дата, сума договору/рік виконання/Відповідальна особа замовника, контактні телефони»(ас.26).
Отже, позивач відповідно до вимог статті 16, 22 Закону №922-VIII та абзаців 1, 6 пункту 28 Особливостей №1178 у Додатку №1 до тендерної документації визначив єдиний кваліфікаційний критерій та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.
Таким критерієм позивач обрав наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) (пункту 3 частини 2 статті 16 Закону №922-VIII) та визначив спосіб надання інформації щодо підтвердження відповідності учасника процедури закупівлі встановленому критерію, а саме: надання довідки про досвід виконання учасником аналогічного договору* (із зазначенням реквізитів, контактного номера телефону організацій (підприємств) з якими укладено договір; сума та рік виконання договору). Окрім цього, визначив за яким критерієм визначається аналогічний договір.
При цьому, ТОВ «АКСЕЛЬ МЕДІКАЛ» під час формування тендерної пропозиції надало довідку про досвід виконання аналогічного договору, в якій зазначило усю інформацію відповідно до вимог Замовника.
Замовник, при визначенні способу надання інформації щодо підтвердження відповідності учасника процедури закупівлі встановленому критерію, не визначив будь-яких інших додаткових документів, які мали надаватися учасником процедури закупівлі.
Окрім цього, суд першої інстанції слушно звернув увагу на те, що відсутні законодавчо визначені вимоги щодо способу підтвердження виконання договору шляхом надання первинних документів (накладних, актів приймання передачі тощо, оскільки відповідно до положень частини 1 статті 10, пункту 2 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю одночасно оприлюднює тендерну документацію та зазначає у ній, зокрема, один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.
Таким чином, правильним є твердження суду, що учасники процедури закупівлі, під час її проведення, діяли в межах та спосіб, визначний законодавством.
Відтак, обставинами справи спростовується висновок відповідача щодо виявлення порушення вимог абзаців 1 та 6 пункту 28 Особливостей №1178.
Оскільки єдиним порушенням, зазначеним у спірному висновку, було порушення позивачем вимог абзаців 1 та 6 пункту 28 Особливостей, що не підтверджується матеріалами справи, то суд підставно вважав, що не має підстав для зобов`язання позивача усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель. При цьому, в ході проведення моніторингу закупівлі відповідачем не встановлено, що виявлене порушення має негативний вплив для бюджету; у спірному висновку не зазначено відомостей щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів; не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.
Надаючи оцінку висновку в частині зобов`язання позивача щодо усунення порушень, суд виходив з наступного.
Форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (далі – Порядок №552).
У пункті 3 розділу ІІІ Порядку №552 визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Частиною 2 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним статтею 2 КАС України.
Враховуючи приписи статті 8 Закону №922-VIII, розділу ІІІ Порядку №552 та встановлених обставин справи, суд дійшов підставного висновку, що з метою виконання вимоги, для обґрунтованості спірного висновку відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний викласти опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:
- структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);
- найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
Крім того, орган державного фінансового контролю зобов`язуючи замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, повинен вказати на способи їх усунення.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.08.2020 у справі №160/11304/19.
У висновку про результати моніторингу закупівлі зазначено: «у зв`язку із виявленими порушеннями при складанні тендерної документації та з огляду на відсутність механізму їх усунення за наявності укладеного договору про закупівлю, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управління Південного офіс Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язує здійснити заходи щодо притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення».
При цьому, суд слушно вказав, що відповідач не конкретизує до якого виду відповідальності та ким саме має бути реалізовано таку вказівку, а також не зазначив чітких вимог та/або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Крім того, відповідач також наділений повноваженнями щодо притягнення осіб до відповідальності, зокрема, за статтею 164-14 КУпАП, яка передбачає відповідальність за складення тендерної документації не у відповідності із вимогами закону.
Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №640/467/19 вказав, що, зазначивши у висновку про необхідність усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель, необхідно конкретизувати яких саме заходів має вжити позивач та визначити спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №160/9513/18, від 11.06.2020 у справі №160/6502/19, від 12.08.2020 у справі №160/11304/19, від 26.11.2020 у справі №160/11367/19 та від 10.12.2020 у справі №160/6501/19.
Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовано вважав, що висновок відповідача є протиправним та підлягає скасуванню, а позов необхідно задовольнити повністю.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а рішення відповідає нормам матеріального та процесуального права. 
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 329 КАС України, суд, - 

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області - залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року у справі №380/21075/23 - без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя	 	М.А. Пліш 	
судді	 	А. Р. Курилець 	
 	 	О. І. Мікула