КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 травня 2026 року м. Київ справа №320/14345/24
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу 
за позовом  Борщагівської сільської ради Бучанського району
Київської області
до  Південного офісу Державної аудиторської служби України
про визнання протиправним та скасування висновку,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Борщагівська сільська рада Бучанського району Київської області (далі - позивач) звернулася до Київського окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Південного офісу Державної аудиторської служби України (далі - відповідач), в якому просила суд:
визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-06-23-003688 - а від 05.09.2023р. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.04.2024р. суддею Жуковою Є.О., відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Витребувано від відповідача всі матеріали, що були або мали бути взяті до уваги при прийнятті рішення, вчинення дій, допущені бездіяльності, з приводу яких подано позов.
В обґрунтування позову зазначено, що позивачем проведено закупівлю за №UA-2023-06-23-003688-а від 05.09.2023р. (з оприлюдненням оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями) з проведення капітального ремонту зовнішніх мереж водовідведення по вул.Кучанська в селі Софіївська Борщагівка, Бучанського району.
Наказом Південного офісу Держаудитслужби від 21.08.2023р. №203 почато моніторинг даної процедури закупівлі, за результатом якого, 05.09.2023р. прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № 400 (далі - Висновок).
Позивач вважає такий висновок відповідача необґрунтованим та протиправним, з огляду на наступне.
Стосовно посилань, що у складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» надало договірну ціну без штампа та підпису сертифікованого кошторисника, локальний кошторис та підсумкову відомість ресурсів без штампа сертифікованого кошторисника, чим не дотримав вимоги Додатка 2 до Тендерної документації, позивач зазначає, що такий висновок не відповідає обставинам закупівлі, оскільки в тендерній пропозиції ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» надано локальний кошторис на будівельні роботи № 02-01-01 складений у програмному комплексі АВК 5 версії 3.8.2, який містить підпис кошторисника. Також, в складі тендерної пропозиції подано кваліфікаційний сертифікат кошторисника № АР017351. Таким чином, позивач вважає, що локальний кошторис та інші надані учасником документи, відповідають вимогам Тендерної документації.
Стосовно твердження відповідача, що у складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» не надав посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки відповідального виконавця робіт (виконроба); посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з охорони праці та знань технології робіт відповідального виконавця робіт (виконроба), чим не дотримав вимоги пункту 2 Додатка 1 до Тендерної документації, то позивач зазначає, що в складі тендерної пропозиції надані посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки №25056521 та посвідчення про навчання та перевірки знань з охорони праці №00-006-22/13 на ОСОБА_1 , на посаді головного інженера та надано наказ від 11.01.2023р. № 3-Р про призначення відповідального виконавця робіт, а саме головного інженера ОСОБА_1 , призначено виконуючим обов`язки виконавця робіт.
Відповідно до Постанови №1145 суміщення професій (посад) допускається на одному і тому ж підприємстві, в установі, організації за згодою працівника протягом встановленої законодавством тривалості робочого дня, якщо це економічно доцільно і не призведе до погіршення якості продукції, виконуваних робіт, обслуговування населення. В свою чергу займана особою посада під час проходження перевірки знань з охорони праці та пожежної безпеки не впливає на суть даного питання і не може ставити під сумнів чинність таких посвідчень та не тягне за собою невідповідність учасника вимогам Тендерної документації.
Стосовно твердження відповідача, що учасник ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» у складі тендерної пропозиції надав довідку про наявність офісного приміщення від 29.06.2023р. № 7, в якій зазначено про наявність офісного приміщення за договором оренди від 25.10.2021р. № 25/10/2021, проте у складі тендерної пропозиції, не надав договору оренди офісного приміщення про який йдеться у довідці, та атку приймання - передачі (або інший документ, який підтверджує факт передачі), чим не дотримав вимоги підпункту 1.2 пункту 1 Додатка 1 Тендерної документації, то позивач зазначає, що факт відсутності у складі тендерної пропозиції копії договору оренди офісного приміщення дійсно залишився поза увагою позивача, який він вважає суто технічною помилкою повязаною з великою завантаженістю та великим обсягом документів тендерної пропозиції. Позивач вказує, що зазначене вище порушення є незначним за своєю суттю, яке не потягнуло за собою порушень основних принципів здійснення закупівель, зокрема щодо добросовісної конкуренції серед учасників. Отже, за вказаних обставин, позивач вважає, що висновок Південного офісу Держмитслужби України про результати моніторингу закупівлі є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідачем, 05.06.2024р. До Київського окружного адміністративного суду надіслано відзив від 29.04.2024р. №151525-14/1941-2024, в якому зазначив наступне.
Південним офісом Держаудитслужби в межах визначених законодавством повноважень відповідно до вимог статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», статей 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», підпункту 2 пункту 4 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, що затверджено наказом Держаудитслужби від 02.06.2016р. №23 та на підставі Наказу № 203 здійснено моніторинг процедури відкритих торгів з особливостями за предметом закупівлі ДК 021:2015:45230000-8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (капітальний ремонт зовнішніх мереж водовідведення по вул. Кучанська в селі Софіївська Борщагівка Бучанського району Київської області). За результатом проведення моніторингу встановлено порушення, які є суттєвими через необ`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі, а тому керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідач зобовязав здійснити заходити, щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання Договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
З урахуванням вищезазначеного, відповідач вважає, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 05.09.2023р. є таким, що відповідає вимогам чинного законодавства та підлягає виконанню з боку позивача, а позовні вимоги є необгрунтованими та не підлягають задоволенню.
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:
Борщагівська сільська рада Бучанського району Київської області (код ЄДРПОУ 04362489, місцезнаходження: 08130, вул. Ярослава Мудрого, 1-а, с.Петропавліська Борщагівка, Києво - Святошинський район, Київська область), в електронній системі закупівель Prozorro оприлюднила оголошення про проведення відкритих торгів №UA-2023-06-23-003688-а з особливостями ДК 021:2015-45230000-8 «Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь», назва предмета закупівлі: Капітальний ремонт зовнішніх мереж водовідведення по вул.Кучанська в селі Софіївська Борщагівка Бучанського району Київської області.
Наказом Південного офісу Держаудитслужби від 21.08.2023р. №203 почато моніторинг даної процедури закупівлі № UA-2023-06-23-003688-а з підстав виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
За результатами перевірки відповідачем складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-06-23-003688-а від 05.09.2023р. № 400, який затверджено Начальником Південного офісу Держаудитслужби та оприлюднено в електронній системі закупівель, у відповідності до вимог ч.6 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі»,
У висновку Держаудитслужби зазначено про те, що предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922) та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (в редакції станом на момент проведення торгів) (далі - Особливості), надання замовником роз`яснень на звернення, розгляду тендерних пропозицій, відповідності повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, поданих учасником у тендерній пропозиції, вимогам Особливостей, своєчасності його розміщення та виконання учасником, своєчасності укладання договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі, встановлено наступне.
Відповідно до підпункту 1.2 пункту 1 Додатка 1 до ТД учасник в складі тендерної пропозиції повинен подати інформаційну довідку про наявність офісного приміщення згідно з встановленою формою таблиці. В підтвердження інформації, викладеної в довідці, учасник надає копії документів, які підтверджують право власності учасника на об`єкти, перелічені учасником в графі 2 таблиці, або копії договорів, дійсних та чинних, протягом всього строку виконання договору про закупівлю: оренди, суборенди та інше (договори, що посвідчують право користування: оренди, суборенди та інше на всі вказані у довідках об`єкти, які не є власністю учасника, мають бути укладені на строк, що дорівнює або перевищує строк виконання договору про закупівлю, або містити умови про можливість його пролонгації, у разі якщо його строк менше строку договору про закупівлю, на строк виконання робіт/послуг; акти приймання-передачі (або інший(і) документ(и), який(і) підтверджує(ють) факт передачі).
Учасник ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» у складі тендерної пропозиції надало довідку про наявність офісного приміщення від 29.06.2023 № 7, в якій зазначено про наявність офісного приміщення за договором оренди від 25.10.2021 № 25/10/2021. Проте, у складі тендерної пропозиції ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» не надало копію договору оренди офісного приміщення від 25.10.2021 № 25/10/2021, про який йдеться у довідці про наявність офісного приміщення від 29.06.2023 № 7, та акту приймання-передачі (або інший документ, який підтверджує факт передачі), чим не дотримав вимоги підпункту 1.2 пункту 1 Додатка 1 до ТД.
Відповідно до Додатка 2 до ТД цінова пропозиція надається у програмному комплексі АВК 5 не пізніше версії 3.8.2, або інший програмний комплекс, який взаємодіє з комплексом АВК-5 в частині передачі кошторисної документації, з наступним переліком документів в pdf форматі (проштамповані та підписані сертифікованим кошторисником) та imd-файлі: договірна ціна, локальні кошториси (форма № 1), підсумкова відомість ресурсів. На запит Південного офісу Держаудитслужби від 28.08.2023 щодо надання договірної ціни, локального кошторису, підсумкової відомості ресурсів без штампа та підпису сертифікованого кошторисника, Замовник 01.09.2023 надав інформацію, якою роз`яснив, що в складі тендерної пропозиції надано локальний кошторис на будівельні роботи № 02-01-01, складений у програмному комплексі АВК 5 версії 3.8.3, який містить підпис кошторисника.
Також, в поясненні Замовник зазначає, що у складі тендерної пропозиції подано кваліфікаційний сертифікат кошторисника № АР017351, локальний кошторис та інші документи, надані учасником у imd-файлі, які відповідають вимогам ТД та чинних нормативних актів. Крім того, Замовник звертає увагу, що наявність у інженера-проектувальника (кошторисника) штампу чинними нормативними актами не встановлюється обов`язковою умовою діяльності, в свою чергу наявність відповідного кваліфікаційний сертифікату є обов`язковим. Слід зазначити, що відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання печаток юридичними особами та фізичними особами - підприємцями» від 23.03.2017 № 1982-VIII статтю 58-1 Господарського кодексу України викладено в такій редакції: « 1. Суб`єкт господарювання має право використовувати у своїй діяльності печатки. Використання суб`єктом господарювання печатки не є обов`язковим. 2. Відбиток печатки не може бути обов`язковим реквізитом будь якого документа, що подається суб`єктом господарювання до органу державної влади або органу місцевого самоврядування. Копія документа, що подається суб`єктом господарювання до органу державної влади або органу місцевого самоврядування, вважається засвідченою у встановленому порядку, якщо на такій копії проставлено підпис уповноваженої особи такого суб`єкта господарювання або особистий підпис фізичної особи - підприємця. Орган державної влади або орган місцевого самоврядування не вправі вимагати нотаріального засвідчення вірності копії документа у разі, якщо така вимога не встановлена законом. 3. Наявність або відсутність відбитка печатки суб`єкта господарювання на документі не створює юридичних наслідків. 4. Виготовлення, продаж та/або придбання печаток здійснюється без одержання будь-яких документів дозвільного характеру». Разом з тим відповідно до статті 56 Господарського кодексу України суб`єкт господарювання - господарська організація, яка може бути утворена за рішенням власника (власників) майна або уповноваженого ним (ними) органу, а у випадках, спеціально передбачених законодавством, також за рішенням інших органів, організацій і фізичних осіб шляхом заснування нової господарської організації, злиття, приєднання, виділу, поділу, перетворення діючої (діючих) господарської організації (господарських організацій) з додержанням вимог законодавства. Водночас відповідно до порядку проведення професійної атестації виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 554 (далі - Порядок), цей Порядок визначає процедуру проведення професійної атестації виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури. Виконавці окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури (далі - Виконавці), - архітектор, інженерпроектувальник, інженер технічного нагляду та експерт, які здобули вищу освіту за напрямом професійної атестації відповідно до кваліфікаційних вимог та мають стаж роботи за фахом не менш як три роки. Пунктом 16 Порядку передбачено, що Виконавець має особисту печатку із зазначенням, зокрема, прізвища, власного імені, по батькові (за наявності) виконавця та номера кваліфікаційного сертифіката. Проте у складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» надав договірну ціну без штампа та підпису сертифікованого кошторисника, локальний кошторис та підсумкову відомість ресурсів без штампа сертифікованого кошторисника, чим не дотримав вимоги Додатка 2 до ТД.
Відповідно до пункту 2 Додатка 1 до ТД у складі тендерної пропозиції учасник надає посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки відповідального виконавця робіт (виконроба); посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з охорони праці та знань технології робіт відповідального виконавця робіт (виконроба). Так у складі тендерної пропозиції учасником ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» надані посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки № 25056521 та посвідчення про навчання та перевірки знань з охорони праці № 00-006-22/13 на ОСОБА_1 на посаді головного інженера. Також,у складі тендерної пропозиції надано довідку про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, від 29.06.2023 № 8, в якій зазначено про наявність ОСОБА_1 на посаді головного інженера – виконавця робіт та надано наказ від 11.01.2023 № 3-Р про призначення відповідального виконавця робіт, а саме головного інженера ОСОБА_1 призначено виконуючим обов`язки виконавця робіт.
На запит Південного офісу Держаудитслужби від 28.08.2023 щодо ненадання посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки відповідального виконавця робіт (виконроба); посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з охорони праці та знань технології робіт відповідального виконавця робіт (виконроба), Замовник 01.09.2023 надав інформацію, якою роз`яснив: «суміщення професій (посад) допускається на одному і тому ж підприємстві, в установі, організації за згодою працівника протягом встановленої законодавством тривалості робочого дня (робочої зміни), якщо це економічно доцільно і не призведе до погіршення якості продукції, виконуваних робіт, обслуговування населення. Суміщення професій (посад) дозволяється, як правило, в межах тієї категорії персоналу, до якої належить цей працівник (робочі, інженерно-технічні працівники, службовці та інші). Відповідно до правової природи та суті вимог ТД про надання вищезазначених посвідчень про проходження навчання необхідна наявність у працівників учасника (в даному випадку виконроба) саме відповідних знань які підтверджуються чинними і виданими у відповідності до нормативних актів посвідченнями, які і були надані учасником. В свою чергу займана особою посада під час проходження перевірки знань з охорони праці та питань пожежної безпеки не впливає на суть даного питання і не може ставити під сумнів чинність таких посвідчень та не тягне за собою невідповідність учасника вимогам ТД».
Відповідно до статті 18 Закону України «Про охорону праці» працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії.
Водночас відповідно до пункту 3.13 розділу 3 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 № 15, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 лютого 2005 р. за № 231/10511 (далі – Типове положення), результат перевірки знань з питань охорони праці оформлюється протоколом засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці. Особам, які під час перевірки знань з охорони праці виявили задовільні результати, видається посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці. При цьому в протоколі та посвідченні у стислій формі зазначається перелік основних нормативно-правових актів з охорони праці та з безпечного виконання конкретних видів робіт, в обсязі яких працівник пройшов перевірку знань. Разом з тим відповідно до пункту 3.6 розділу 3 Типового положення особи, які суміщують професії, проходять навчання, інструктаж і перевірку знань з питань охорони праці як з їхніх основних професій, так і за професіями, що суміщуються. Проте у складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» не надав посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки відповідального виконавця робіт (виконроба); посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з охорони праці та знань технології робіт відповідального виконавця робіт (виконроба) (саме на посаді виконавця робіт), чим не дотримав вимоги пункту 2 Додатка 1 до ТД. Однак, Замовник на порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА», як таку, що не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону. За результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено.
Відповідно до абзацу 2 пункту 10 Особливостей, за результатами здійснення закупівлі шляхом застосування відкритих торгів або шляхом використання електронного каталогу для закупівлі товару відповідно до цього пункту в електронній системі закупівель замовником оприлюднюється договір про закупівлю та всі додатки до нього відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей. Відповідно до пункту 10 частини першої статті 10 Закону Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, в тому числі договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення. Замовник за результатами відкритих торгів уклав з ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» Договір, який оприлюднено в електронній системі закупівель 19.07.2023 без сторінок, які містять пункти 3.2-3.15 розділу 3, пункти 4.1-4.3 розділу 4, пункт 6.11 розділу 6, пункти 7.1-7.10 розділу 7, пункти 8.1-8.2 розділу 8, пункти 10.1-10.3 розділу 10, пункт 11.1 розділу 11, пункти 12.1-12.4 розділу 12 Договору.
На запит Південного офісу Держаудитслужби від 28.08.2023 з цього приводу, Замовник 01.09.2023 надав інформацію, якою роз`яснив, що неоприлюднення Договору у повному обсязі відбулось у зв`язку з технічною помилкою під час обробки та його опублікування, а також завантажив пояснення до Договору. Отже, на порушення пункту 10 частини першої статті 10 Закону та абзацу 2 пункту 10 Особливостей, Замовником оприлюднено в електронній системі закупівель Договір не у повному обсязі, а саме: відсутні сторінки, які містять пункти 3.2-3.15 розділу 3, пункти 4.1-4.3 розділу 4, пункт 6.11 розділу 6, пункти 7.1-7.10 розділу 7, пункти 8.1-8.2 розділу 8, пункти 10.1-10.3 розділу 10, пункт 11.1 розділу 11, пункти 12.1-12.4 розділу 12 Договору. У межах проведення моніторингу процедури закупівлі Південним офісом Держаудитслужби було надано запит Замовнику на пояснення від 28.08.2023. Відповідно до частини п`ятої статті 8 Закону Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель. Однак, на запит Південного офісу Держаудитслужби від 28.08.2022 Замовник надав відповідні пояснення 01.09.2022, тобто на четвертий робочий день з дня оприлюднення запиту про надання пояснень, чим не дотримав вимоги частини п`ятої статті 8 Закону.
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» встановлено порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей. За результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону та абзацу 2 пункту 10 Особливостей. За результатами аналізу питання надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, встановлено порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності вимог ТД вимогам Закону з урахуванням Особливостей, надання Замовником роз`яснень на звернення, відповідності повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, поданих учасником у тендерній пропозиції, вимогам Особливостей, своєчасності його розміщення та виконання учасником, своєчасності укладання договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця – порушень не встановлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Південний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання Договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи висновок протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду із даним позовом.
Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до наступних висновків.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин далі - Закон №2939).
Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі - Положення №43 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі).
Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015р. №922-VIII.
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Пунктом 7 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, передбачено, що електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами;.
Одним із способів контролю є моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII).
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований статтею 8 Закону №922-VIII.
Відповідно до частини другої статті 8 Закону №922-VIII, Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Відповідно до частини третьої статті 8 Закону №922-VIII, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Згідно частини четвертої статті 8 Закону №922-VIII, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста статті 8 Закону №922-VIII).
Відповідно до частини дев`ятнадцятої статті 8 Закону №922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
За приписами частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Частина шоста статті 10 Закону №922-VIII, визначає, що доступ до інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель, є безоплатним та вільним. Інформація про закупівлю, визначена цим Законом, розміщується в електронній системі закупівель безоплатно через авторизовані електронні майданчики.
Відповідно до ст.22 Закону №922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги».
Пунктом 37 Прикінцевих та перехідних положень Закону №922-VIII, встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022р. № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом №922-VIII, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування».
Відповідно абз.1 п.3 розділу «Загальні положення» Постанови № 1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.
Щодо суті порушень, суд зазначає наступне.
Відповідно до підпункту 1.2 пункту 1 Додатка 1 до ТД учасник в складі тендерної пропозиції повинен подати інформаційну довідку про наявність офісного приміщення згідно з встановленою формою таблиці. В підтвердження інформації, викладеної в довідці, учасник надає копії документів, які підтверджують право власності учасника на об`єкти, перелічені учасником в графі 2 таблиці, або копії договорів, дійсних та чинних, протягом всього строку виконання договору про закупівлю: оренди, суборенди та інше (договори, що посвідчують право користування: оренди, суборенди та інше на всі вказані у довідках об`єкти, які не є власністю учасника, мають бути укладені на строк, що дорівнює або перевищує строк виконання договору про закупівлю, або містити умови про можливість його пролонгації, у разі якщо його строк менше строку договору про закупівлю, на строк виконання робіт/послуг; акти приймання-передачі (або інший(і) документ(и), який(і) підтверджує(ють) факт передачі).
Учасник, ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» у складі тендерної пропозиції надав довідку про наявність офісного приміщення від 29.06.2023 № 7, в якій зазначено про наявність офісного приміщення за договором оренди від 25.10.2021 № 25/10/2021. Проте, у складі тендерної пропозиції ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» не надав копію договору оренди офісного приміщення від 25.10.2021 № 25/10/2021, про який йдеться у довідці про наявність офісного приміщення від 29.06.2023 № 7, та акту приймання-передачі (або інший документ, який підтверджує факт передачі), чим не дотримав вимоги підпункту 1.2 пункту 1 Додатка 1 до ТД.
Даний факт визнається й самим позивачем, а посилання на суто технічну помилку пов`язану з високою завантаженістю та великим об`ємом документів тендерної пропозиції, на думку суду не є тим фактором, який звільняє від порушення, встановленого відповідачем у Висновку.
Крім того, відповідно до пункту 2 Додатка 1 до ТД у складі тендерної пропозиції учасник надає посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки відповідального виконавця робіт (виконроба); посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з охорони праці та знань технології робіт відповідального виконавця робіт (виконроба). Так, у складі тендерної пропозиції учасником ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» надані посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки № 25056521 та посвідчення про навчання та перевірки знань з охорони праці № 00-006-22/13 на ОСОБА_1 на посаді головного інженера. Також у складі тендерної пропозиції надано довідку про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, від 29.06.2023 № 8, в якій зазначено про наявність ОСОБА_1 на посаді головного інженера – виконавця робіт та надано наказ від 11.01.2023 № 3-Р про призначення відповідального виконавця робіт, а саме головного інженера ОСОБА_1 призначено виконуючим обов`язки виконавця робіт.
Замовник зазначає, що суміщення професій (посад) допускається на одному і тому ж підприємстві, в установі, організації за згодою працівника протягом встановленої законодавством тривалості робочого дня (робочої зміни), якщо це економічно доцільно і не призведе до погіршення якості продукції, виконуваних робіт, обслуговування населення. Суміщення професій (посад) дозволяється, як правило, в межах тієї категорії персоналу, до якої належить цей працівник (робочі, інженерно-технічні працівники, службовці та інші). Відповідно до правової природи та суті вимог ТД про надання вищезазначених посвідчень про проходження навчання необхідна наявність у працівників учасника ( в даному випадку виконроба) саме відповідних знань які підтверджуються чинними і виданими у відповідності до нормативних актів посвідченнями, які і були надані учасником. В свою чергу займана особою посада під час проходження перевірки знань з охорони праці та питань пожежної безпеки не впливає на суть даного питання і не може ставити під сумнів чинність таких посвідчень та не тягне за собою невідповідність учасника вимогам ТД».
Відповідно до статті 18 Закону України «Про охорону праці» працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії.
Однак, суд погоджується з відповідачем, що відповідно до пункту 3.13 розділу 3 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 № 15, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 лютого 2005 р. за № 231/10511 (далі – Типове положення), результат перевірки знань з питань охорони праці оформлюється протоколом засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці. Особам, які під час перевірки знань з охорони праці виявили задовільні результати, видається посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці. При цьому в протоколі та посвідченні у стислій формі зазначається перелік основних нормативно-правових актів з охорони праці та з безпечного виконання конкретних видів робіт, в обсязі яких працівник пройшов перевірку знань. Разом з тим відповідно до пункту 3.6 розділу 3 Типового положення особи, які суміщують професії, проходять навчання, інструктаж і перевірку знань з питань охорони праці як з їхніх основних професій, так і за професіями, що суміщуються. Проте у складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» не надав посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки відповідального виконавця робіт (виконроба); посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з охорони праці та знань технології робіт відповідального виконавця робіт (виконроба) (саме на посаді виконавця робіт),
В матеріалах справи містяться посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки № 25056521 та посвідчення про навчання та перевірки знань з охорони праці № 00-006-22/13 на ОСОБА_1 на посаді головного інженера, а не як відповідального виконавця робіт (виконроба).
Таким чином, позивачем не доведено, що ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» дотримано вимоги пункту 2 Додатка 1 до тендерної документації.
Також, відповідно до абзацу 2 пункту 10 Особливостей за результатами здійснення закупівлі шляхом застосування відкритих торгів або шляхом використання електронного каталогу для закупівлі товару відповідно до цього пункту в електронній системі закупівель замовником оприлюднюється договір про закупівлю та всі додатки до нього відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей. Відповідно до пункту 10 частини першої статті 10 Закону, Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, в тому числі договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення. Замовник за результатами відкритих торгів уклав з ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» Договір, який оприлюднено в електронній системі закупівель 19.07.2023 без сторінок, які містять пункти 3.2-3.15 розділу 3, пункти 4.1-4.3 розділу 4, пункт 6.11 розділу 6, пункти 7.1-7.10 розділу 7, пункти 8.1-8.2 розділу 8, пункти 10.1-10.3 розділу 10, пункт 11.1 розділу 11, пункти 12.1-12.4 розділу 12 Договору.
Замовник, 01.09.2023р. надав інформацію, якою роз`яснив, що неоприлюднення Договору у повному обсязі відбулось у зв`язку з технічною помилкою під час обробки та його опублікування, а також завантажив пояснення до Договору.
Суд повторно наголошує, що посилання на технічну помилку не скасовує факту порушення та відповідальності за вчинення дій.
Стосовно порушення, що у складі тендерної пропозиції учасник ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» надав договірну ціну без штампа та підпису сертифікованого кошторисника, локальний кошторис та підсумкову відомість ресурсів без штампа сертифікованого кошторисника, чим не дотримав вимоги Додатка 2 до Тендерної документації, та посилання позивача, що такий висновок не відповідає обставинам закупівлі, оскільки в тендерній пропозиції ТОВ «БГ «ТЕХНОБУД УКРАЇНА» надано локальний кошторис на будівельні роботи № 02-01-01 складений у програмному комплексі АВК 5 версії 3.8.2, який містить підпис кошторисника. Також, в складі тендерної пропозиції подано кваліфікаційний сертифікат кошторисника № АР017351, то суд зазначає, що з наданої копії локального кошториса позивачем, неможливо встановити, ні прізвище, ні посаду особи чий підпис міститься на ньому.
З урахуванням наведеного у сукупності, суд доходить висновку, що порушення встановлені відповідачем знаходять своє підтвердження та не були спростовані позивачем під час розгляду цієї справи.
Щодо зобов`язальної частини Висновку, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону №922, відповідач обов`язково у висновку про результати моніторингу закупівлі зазначає зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, причому наказом Міністерства фінансів України 08.09.2020 № 552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення» затверджено, зокрема форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, який складається зі вступної частини, в якій зазначається інформація про закупівлі, предмет закупівлі, інформація про оприлюднення та застосовану процедуру закупівлі, підстави здійснення моніторингу та дата початку моніторингу, та констатуючої частини, де зазначається дата закінчення моніторингу та інформація про результати моніторингу, висновок про наявність чи відсутність порушення та зобов`язання щодо його усунення у разі виявлення.
Слід також звернути увагу, що зазначені норми надають відповідачу повноваження щодо зазначення у висновку зобов`язання про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель і не встановлюють конкретного переліку заходів (варіантів поведінки), спрямованих на усунення таких порушень.
Конкретний захід (варіант поведінки), спрямований на усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель відповідач визначає самостійно відповідно до наданих йому Законом №922 повноважень.
Як встановлено з матеріалів справи, відповідач склав спірний висновок із зазначенням необхідної інформації, як того вимагають зазначені норми законодавства, зокрема, у пункті 1 розділу ІІ міститься опис порушень законодавства у сфері публічних закупівель; у пункті 3 зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель та керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону №922, відповідач зобов`язав замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
З викладеного слідує, що відповідач зазначив один із способів, шляхів усунення виявленого порушення, який є чітким і зрозумілим, та є тим «конкретним способом усунення виявлених під час моніторингу порушень».
Відповідно до частини шостої статті 1 Закону № 922, договір про закупівлю-господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Частиною першою статті 41 Закону №922 визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України за особливостями, визначеними Законом №922.
Позаяк замовник уклав договір за результатами процедури закупівлі, проведеної з порушеннями вимог Закону №922, відповідач зобов`язав його здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань за договором.
У постанові від 29.10.2021 у справі №160/9990/20 Верховний Суд зазначив таке: «У справі, що розглядається, відповідно до змісту оскаржуваного висновку Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору від 31.07.2020 №72.
Отже, контролюючий орган вказав спосіб усунення недоліків, виявлених при проведенні процедури закупівлі, шляхом припинення зобов`язання за укладеним договором між позивачем та переможцем торгів. Враховуючи наведене, висновок суду апеляційної інстанції, що відповідачем у спірному висновку не визначено способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, є неправильним».
Верховний Суд у своїх постановах від 31.01.2023 №260/2993/21, від 09.02.2023 у справі №520/6848/21, від 11.04.2024 у справі №440/17864/21, зазначив, що «…Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону №9222, повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Отже, у разі дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі», відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону №922, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору. Як вбачається зі змісту висновку, відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність. Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню».
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частини другої статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини першої статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягають виконанню.
Аналогічні висновки були висловлені Верховним Судом у справах №420/693/21(постанова від 26.10.2022), №200/10092/20-а (постанова від 10.11.2022), №280/8475/20 (постанова від 24.01.2023), №260/2993/21 (постанова від 31.01.2023), №520/6848/21 (постанова від 09.02.2023), №160/18075/22 (постанова від 22.02.2024).
Крім того, Верховний Суд у постанові від 24.02.2024 у справі №160/18075/22 наголосив, що проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Варто також зазначити, що захід усунення виявлених порушень у вигляді припинення зобов`язань за договором, є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють зловживання і корупційні дії.
Водночас, має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу з тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.
Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», передбачено право органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.
Предметом регулювання ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.1982, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986, «Щокін проти України» від 14.10.2010, «Сєрков проти України» від 07.07.2011, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23.11.2000, напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст.1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті суспільний, публічний інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.
Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.
Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення суспільного, публічного інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.
Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття суспільний інтерес має широке значення (рішення від 23.11.2000 у справі «Колишній король Греції та інші проти Греції»).
Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить «суспільний інтерес» (рішення ЄСПЛ від 02.11.2004 у справі «Трегубенко проти України»).
Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.
«Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».
При цьому з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.
Аналізуючи викладене, вимога відповідача про зобов`язання замовника вжити заходів щодо розірвання договору, в цьому випадку визначена не з формальних причин та є співмірною, оскільки замовник порушив вимоги Закону №922.
З урахуванням означеного суд дійшов висновку, що відповідач правомірно зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку.
Отже, відповідач при встановленні зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері закупівель чітко дотримувався норм та вимог, встановлених Законом №922 та жодним чином не порушив прав та охоронюваних інтересів позивача.
Оскільки положеннями законодавства не встановлено конкретного переліку заходів (варіантів поведінки, способі), спрямованих на усунення таких порушень, у відповідача наявні дискерційні повноваження щодо самостійного визначення такого заходу в залежності від виявленого порушення.
Отже, відповідач має право за результатами моніторингу у висновку про результати проведеного моніторингу публічної закупівлі визначати один із способів усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язання, позаяк такий висновок був складений під час дії договору, що може свідчити про можливість замовником виконати висновок.
Згідно з частиною дев`ятою статті 41 Закону №922 у разі закінчення строку дії договору про закупівлю, виконання договору про закупівлю або його розірвання замовник обов`язково оприлюднює звіт про виконання договору про закупівлю. При цьому, в електронній системі закупівель подією, що підтверджує факт виконання договору та відсутності договірних зобов`язань у сторін є опублікування звіту про виконання договору, що автоматично змінює статус процедури в електронній системі закупівель.
Водночас, матеріали справи не містять відомостей щодо оприлюднення позивачем станом на момент складення оскаржуваного висновку в електронній системі закупівель інформації про виконання договору.
Підсумовуючи усе викладене вище, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість Висновку Південного офісу Держаудитслужби про результат моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-06-23-003688 - а від 05.09.2023р. 
Суд також приймає до уваги висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні у справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Відповідно до ст.6 КАС України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог та відсутність правових підстав для їх задоволення.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
З огляду на відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст.139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи, не здійснюється.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:
1. У задоволенні адміністративного позову Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області - відмовити повністю.
2. Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.