Новоархангельський районний суд Кіровоградської області 
26100 смт. Новоархангельськ Кіровоградської області, вул. Слави 26 
07.07.26
394/203/26
1-кп/394/46/26

В И Р О К 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Новоархангельський районний суд Кіровоградської області в складі
головуючого - судді: ОСОБА_1 
при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 
за участю прокурора: ОСОБА_3 
обвинуваченого: ОСОБА_4 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Новоархангельськ кримінальне провадження, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12026121110000047 від 22.01.2026 року за обвинуваченням: 
ОСОБА_4 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця села Удич Теплинського районуВінницької області, мешканця АДРЕСА_1 , неодруженого, утриманців і пільг немає, стан здоров`я задовільний, невійськовозобов`язаного, пенсіонера, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України 
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 вчинив незаконну порубку дерев у лісових насадженнях, що заподіяли істотну шкоду, за таких обставин:
21 січня 2026 року близько 13 години 00 хвилин ОСОБА_4 прибув до лісового масиву, який розташований за межами села Синюха Голованівського району Кіровоградської області, за геолокаційними даними: 48.706119,30.877721, де діючи з прямим умислом на незакону порубку дерев, корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідкиі бажаючи їх настання, за допомогою ланцюгової бензопили марки «STIHL MS 180/c» здійснив незаконну порубку деревини, тобто повністю відокремив від корення до степеню припинення росту дерева в кількості 4 сироростучих дерева діаметри яких у корі біля шийки корення, становлять: одне породи «Чорноклен» з діаметром 34 сантиментри 5 міліментрів; два дерева породи «Граб» з діаметром пнів 27 сантиментрів 5 міліментрів та 23 сантиметри; одне породи «Дуб» з діаметром пня 32 сантиметри, чим заподіяв істотної шкоди внаслідок незаконного вирубування дерев, яка згідно розрахунку розміру шкоди становить 38 731 гривню 70 копійок.
Допитаний в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 свою провину у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, при обставинах викладених вище, визнав повністю, також визнав поданий дор нього прокурором в інтересах селищної ради цивільний позов. Пояснив, що в січні 2026 року за межами села Синюха Голованівського району Кіровоградської області бензопилою зрізав чотири дерева, які планував завезти додому. Вказану деревину мав намір використи для власних потреб. У вчиненому щиро розкаявся, зобов`язався подібного не вчиняти, зазначив, що готовий нести призначене судом покарання.
Прокурор в судовому засіданні зазначив, що вина ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України доводиться зібраними у справі доказами, вважає за необхідне призначити покарання обвинуваченому у виді пробаційного нагляду строком на 2 роки. Цивільний позов просив задовольнити у повному обсязі.
Представник потерпілого у судове засідання не з`явилася, у заяві просила розглядати справу за її відсутності, цивільний позов підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити, щодо міри покарання поклалася на розсуд суду.
Приймаючи до уваги, що всі учасники не оспорювали обставини, встановлені органом досудового розслідування, прокурор запропонував досліджувати докази у кримінальному провадженні на підставі ч.3 ст.349 КПК України, учасники судового провадження правильно розуміють зміст цих обставин та відсутні сумніви щодо добровільності їх позицій, суд, учасникам кримінального провадження роз`яснив положення зазначеної норми закону та визнав недоцільним дослідження доказів стосовно тих фактичних обставин, які ніким не оспорюються, тому суд обмежився допитом обвинуваченого, а також дослідженням матеріалів кримінального провадження щодо речових доказів, витрат, пов`язаних із залученням експерта, матеріалів, що характеризують особу обвинуваченого та дослідженням експертних висновків.
Такий порядок судового розгляду повністю узгоджується з вимогами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, розділу ІІІ Рекомендації № 6 R (87) 18 Комітету міністрів Ради Європи "Відносно спрощеного кримінального правосуддя" та практики Європейського Суду з прав людини щодо їх застосування, згідно яких суд повинен забезпечити належну реалізацію права на справедливий суд під час розгляду кримінальних проваджень шляхом спрощеного і скороченого розгляду.
Суд вважає показання обвинуваченого правдивими і достовірними, оскільки вони детально узгоджуються між собою та в повній мірі відповідають фактичним обставинам вчиненого кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України і підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні іншими доказами. Об`єктивних підстав ставити під сумнів свідчення допитаної в суді обвинуваченого у суду немає.
При ухваленні вироку, суд вважає за необхідне відповідно до положень ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду" застосувати як джерело права Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду, а саме: ст. 6 Конвенції, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також рішення ЄСПЛ "Коробов проти України", "Кобець проти України", де зазначається, що при оцінці доказів, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом» і така доведеність випливає із достатньо переконливих, чітких, узгоджених між собою висновків.
Статтею 246 КК України передбачено відповідальність у виді штрафу від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк.
Суд, заслухавши прокурора, обвинуваченого, дослідивши та проаналізувавши всі докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що подія кримінального правопорушення, інкримінованого ОСОБА_4 , дійсно мала місце за обставин, викладених вище, вина обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення доведена «поза розумним сумнівом».
Органами досудового розслідування було вірно кваліфіковано дії обвинуваченого і суд погоджується з такою кваліфікацією за вказаною кримінально-правовою нормою, оскільки він вчинив незаконну порубку дерев у лісі, що заподіяло істотну шкоду.
Вирішуючи питання про призначення покарання, суд виходить з принципів законності справедливості, обгрунтованності та індивідуалізації призначеного покарання, при цьому керується вимогами ст. 65 КК України, відповідно до якої особі має бути призначене покарання необхідне і достатнє для її виправлення та попередження нових злочинів, а згідно ст. 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, і й виправлення засудженого.
Суд також враховує практику Верховного Суду, (постанова № 634/609/15-к від 01.02.2018 щодо дискреції), де зазначено що самесуду належать повноваження, надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, та інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних проособу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо.
Відповідно до абз. 17 ст. 368 КПК України, ухвалюючи вирок, суд приймає до відома досудову доповідь з інформацією про соціально-психологічну характеристику особи обвинуваченого. Враховуючи інформацію, що характеризує особистість ОСОБА_4 , його спосіб життя, історію правопорушень, криміногенні фактори, які впливають на поведінку обвинуваченого, а також низьку ймовірність вчинення повторного правопорушення, орган пробації вважає, що виправлення обвинуваченого без позбавлення волі можливе. На думку органу пробації виконання покарання у громаді можливе за умови здійснення нагляду та застосування соціально-виховних заходів, що необхідні для запобігання вчиненню повторних кримінальних правопорушень, виконання рекомендованих заходів, спрямованих на мінімізацію ризику вчинення повторного правопорушення.
При цьому, враховуючи роз`яснення, які містяться у Постанові Пленуму ВС України від 24.10.2003 року "Про практику призначення судами кримінального покарання", суд враховує особу обвинуваченого, характер і ступінь суспільної небезпечності вчиненого ним кримінального правопорушення що згідно приписів ст.12 КК України є нетяжким злочином, його вид та суспільну небезпечність, що кримінальне правопорушення вчинено проти довкілля, наслідки вчинення злочину, зокрема, що заподіяна шкода хоча і не відшкодована, але обвинувачений визнав заявлений цивільний позов.
Згідно ст.ст. 66, 67 КК України пом`якшуючими покарання обставинами згідно обвинувального акту обвинуваченому є щире каяття, яке виразилось у тому, що він визнав свою вину та щиро жалкує про вчинення кримінального правопорушення, в процесі судового розгляду справи давав правдиві показання, які посприяли органам правосуддя встановити істину по справі, демонструє готовність понести покарання. Обтяжуючих покарання обставин в обвинувальному акті не зазначено та судом не встановлено.
Із врахуванням всіх обставин справи, призначаючи вид і міру покарання, суд оцінюючи особу обвинуваченого, який не є суспільно небезпечною особою, на обліку у лікарів-нарколога та психіатра не перебуває, вперше притягується до кримінальної відповідальності, усвідомив суспільну небезпечність своїх дій, щиро розкаявся, ставлення до вчиненого, досудову доповідь, позицію прокурора, тому суд вважає, що обвинуваченому слід призначити покарання згідно санкції ч.1 ст. 246 КК України у виді пробаційного нагляду.
Саме визначене покарання на переконання суду, відповідатиме його меті, гуманності, справедливості і не потягне за собою порушення засад виваженості, що включає наявність розумного балансу між охоронюваними інтересами суспільства та правами особи, яка притягується до кримінальної відповідальності через призму того, що втручання держави в приватне життя особи повинно спрямовуватись на досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та потребою захисту основоположних прав особи, - воно має бути законним (несвавільним), пропорційним (не становити надмірного тягаря для особи).
Таке покарання перебуває у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винного, адже справедливість розглядається як властивість права, виражена, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому порушенню. Справедливе застосування норм права означає не тільки те, що передбачений законом склад злочину та рамки покарання відповідатимуть один одному, а й те що покарання має перебувати у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винного.
При цьому в судовому засіданні при дослідженні особистості обвинуваченого відповідно до положень ст. 50 КК України, підстав для призначення покарання в порядку передбаченому ст. 69, 69-1 КК України, не встановлено.
Щодо вирішення питання цивільного позову, поданого в рамках кримінального провадження, суд приходить до наступного.
Згідно ч. 2 ст. 127 КК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. У рамках кримінального провадження прокурором заявлено цивільний позов в інтересах держави в особі Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області до обвинуваченого про стягнення шкоди, заподіяної самовільною порубкою лісу внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі 38731,70 гривень. 
Положеннями ч. 5 ст. 128 КПК України встановлено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Згідно ч. 1 ст. 129 КПК України, ухвалюючи обвинувальний вирок, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.
При цьому, суд керується відповідними нормами цивільного законодавства, які регулюють майнову відповідальність за шкоду. Так, згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
За змістом ч.4 ст. 68 та ч.1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, яка компенсується в повному обсязі.
Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач має право визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. А згідно з частиною 4 цієї статті у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Враховуючи обґрунтованість позову, а також те, що під час розгляду ОСОБА_4 визнав цивільний позов та розмір заподіяної матеріальної шкоди державі, суд вважає, що такий підлягає задоволенню.
Долю речових доказів суд вирішує відповідно до вимог ст. 100 КПК України.
Процесуальні витрати в даному кримінальному провадженні відсутні.
Заходи забезпечення кримінального провадження в кримінальному провадженні передбачені ст. 131 КПК України.
В даному кримінальному провадження ухвалою слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області було накладено арешт на мотоблок «Kentavr» червоного кольору, серійний номер 202308012264, який належить ОСОБА_5 та стоси деревини (метрівки) різної породи в загальній кількості 0,5 складометра.
Відповідно до ч.4 ст.174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові. Крім того, необхідність забезпечення збереження речових доказів на час ухвалення судового рішення відпала, тому арешт тимчасово вилученого майна підлягає скасуванню. 
Запобіжний захід у даному кримінальному провадженні не обирався, клопотань прокурора щодо обрання запобіжного заходу до суду не надходило, а тому підстав для обрання запобіжного заходу з урахуванням відсутності клопотань прокурора та призначеної міри покарання, на даному етапі судом не вбачається.
Відповідно до ч.15 ст.615 КПК України, в умовах дії воєнного стану після складання та підписання повного тексту вироку суд вважає за можливе обмежитися проголошенням його резолютивної частини з обов`язковим врученням учасникам судового провадження повного тексту вироку в день його проголошення.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 127-129, 370, 373, 374, 615 КПК України, суд -
у х в а л и в :

ОСОБА_4  визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України та призначити йому покарання у виді у виді пробаційного нагляду строком на 2 (два) роки.
На підставі ч. 2 ст. 59-1 КК України покласти на  ОСОБА_4  такі обов`язки:
- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;
- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання;
- не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації;
- дотримуватися встановлених судом вимог щодо вчинення певних дій, а саме щодо недопущення аналогічних правопорушень; 
- виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою.
Строк покарання у виді пробаційного нагляду обчислювати з дня постановки засудженого на облік уповноваженим органом з питань пробації.
Скасувати, накладений згідно ухвали слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 23.01.2026 року арешт на мотоблок «Kentavr» червоного кольору, серійний номер 202308012264, який належить ОСОБА_5 , фактичним користувачем якого є ОСОБА_4 та стоси деревини (метрівки) різної породи в загальній кількості 0,5 складометра.
Речові докази - мотоблок «Kentavr» червоного кольору, серійний номер 202308012264, який належить ОСОБА_5 , який перебуває на території майданчика СПД №2 ( с-ще Новоархангельськ) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області - повернути за належністю, а стоси деревини (метрівки) різної породи в загальній кількості 0,5 складометра, які перебувають на території майданчика СПД №2 ( с-ще Новоархангельськ) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області - передати до Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області.
Цивільний позов прокурора Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області до ОСОБА_4 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення – задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави в особі Новоархангельської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області шкоду у розмірі 38 731 (тридцять вісім тисяч сімсот тридцять одна) гривня 70 коп, що підлягає стягненню на рахунок ЄДРПОУ 37918230, UA 438999980314040544000011539, код отримувача 37918230, код класифікації доходів бюджету 24060300.
Вирок може бути оскаржено з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, до Кропивницького апеляційного суду через Новоархангельський районний суд Кіровоградської області протягом 30 днів з дня його проголошення та набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження. У разі, якщо було подано апеляційну скаргу, вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Повний текст вироку негайно після проголошення резолютивної частини згідно ч.15 ст.615 КПК України вручити учасникам судового провадження. Роз`яснити, що інші учасники судового розгляду мають право отримати копію вироку в суді. Учаснику, який не був присутній в судовому засідання, надіслати копію вироку не пізніше наступного дня.

Суддя: