ВІТОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області

Справа №477/87/26
Провадження №3/477/190/26

ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2026 року місто Миколаїв
Суддя Вітовського районного суду Миколаївської області Саукова А. А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 
за статтею 173 КУпАП,
ВСТАНОВИЛА:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 06 січня 2026 року серії ВАД №724515, 21 грудня 2025 року о 16:00 год. гр. ОСОБА_1 знаходячись в громадському місці за адресою: АДРЕСА_1 , діючи з прямим умислом з явною неповагою до суспільства висловлювалася грубою нецензурною лайкою, вислови якої відносяться до найбільш цинічних лайок, що належать до сфери статевих відносин та непристойних відносин, які є одним з найогидніших різновидів словесної брутальності на адресу ОСОБА_2 , на зауваження ОСОБА_3 припинити протиправні дії не реагував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.
Згідно пояснень ОСОБА_1 , між ним та потерпілою ОСОБА_2 стався звичайний конфлікт, з нею та свідками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 неприязні відносини, оскільки вони його ображають, умислу порушувати громадський порядок не мав. Пояснив, що чоловік свідка ОСОБА_3 – ОСОБА_5 його побив, тому він є потерпілим в кримінальний справі.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку, що провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності останнього за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю з наступних підстав.
Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП, відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Об`єктивна сторона правопорушення передбаченог остаттею 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце та наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Велика Палата Верховного Суду в своїй Постанові від 03.07.2019 року справа №288/1158/16-к) зазначила таке: «За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства».
Як вбачається з матеріалів справи між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стався конфлікт на ґрунті тривалих особистих неприязних взаємовідносин, які тривають між ним, потерпілою та її родичами, та не був направлений на порушення громадського порядку і спокою громадян. 
Отже, в даному випадку відсутні такі суб`єктивні ознаки правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, як мотив вчинення і направленість умислу, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та злочинів, а також відсутні дії, які згідно зі ст.173КУпАП становлять об`єктивну сторону даного правопорушення.
Згідно до статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до вимог статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Дії ОСОБА_1 , які йому інкриміновані в протоколі про адміністративне правопорушення, не були направлені на порушення громадського порядку, не мали мотиву явної неповаги до суспільства, а відтак їх не можна вважати такими, які б порушували громадський порядок і спокій громадян в розумінні ст.173 КУпАП, а тому провадження в справі підлягає закриттю за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. 
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Керуючись статтями 247, 284 КУпАП,
ПОСТАНОВИЛА:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, закрити на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП, через відсутність події і складу цього адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду через Вітовський районний суд Миколаївської області протягом десяти днів з дня її винесення. 

Суддя   А. А. Саукова