ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2026 р.	Справа № 520/20725/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мінаєвої К.В.,
Суддів: Фоміної Л.О. , Ральченка І.М. ,
за участю секретаря судового засідання Мінаєвої К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2026 (головуючий суддя І інстанції: Рубан В.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 30.04.2026) по справі № 520/20725/21
за позовом ОСОБА_1 
до  Пенсійного фонду України , Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області   
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
І. Зміст заяви та її обґрунтування.
27.04.2026 до Харківського окружного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 (далі – позивач, заявник, ОСОБА_1 ), в якій він просив змінити спосіб і порядок виконання рішення, яке виніс Харківський окружний адміністративний суд від 12.01.2022 року у справі №520/20725/21 із зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області перерахувати пенсію на підставі нової довідки від 05.08.2021 року №22/6-4196 про розмір грошового забезпечення, з 01.04.2019 р, на стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 виплати по пенсійній заборгованості з 01.04.2019 по день проведення перерахунку, в сумі 231907,72 грн.
В обґрунтування заяви зазначав, що з дати набрання законної сили по теперішній час відповідачем рішення суду не було виконано в повному обсязі. Станом на дату звернення позивача до суду із заявою про зміну способу та порядку виконання рішення суду, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.01.2022 по справі № 520/20725/21 відповідачем не виконано та позивачу не виплачено доплати до пенсії в сумі 232469,77 грн. Відповідно до листа ГУ ПФУ з жовтня 2025 року позивачу було перераховано тричі по 187,35 грн в рахунок погашення нарахованої доплати по справі №520/20725/21, тобто невиплаченою залишається нарахована відкладена заборгованість у розмірі 231907,72 грн. 
ІІ. Зміст ухвали суду першої інстанції.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2026 заяву про зміну способу і порядку виконання рішення повернуто заявнику без розгляду.
Постановлячи ухвалу про повернення заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що питання про заміну способу і порядку виконання судового рішення у вказаний спосіб вирішене ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2025. Беручи до уваги, що представником позивача подано заяву у порядку статті 378 КАС України після ухвалення судового рішення стосовно аналогічної заяви, то такі дії суд першої інстанції розцінив як зловживанням представником позивача процесуальними правами, а тому відповідно до частини третьої статті 45 КАС України дійшов висновку про повернення такої зазначеної заяви без розгляду. 
ІІІ. Підстави апеляційного оскарження та їх обґрунтування.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2026 року по справі № 520/20725/21 та заяву ОСОБА_1 щодо зміни способу і порядку виконання судового рішення в адміністративній справі №520/20725/21 направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
В доводах апеляційної скарги зазначає, що підстави для повернення судом заяви не відповідають нормам Кодексу адміністративного судочинства України. Позивач звернувся до суду з повторною заявою про зміну способу виконання рішення суду відповідно до вимог ст. 378 КАСУ так як рішення по справі не виконується більше двох місяців. Повторне звернення позивача з заявою про зміну способу виконання рішення суду обумовлено збільшенням періоду невиконання рішення суду. Окрім іншого, підставою для повторного звернення стало отримання нової відповіді за збільшений період, впродовж якого рішення залишається невиконаним в повному обсязі. 
ІV. Провадження в суді апеляційної інстанції та виклад позиції інших учасників справи.
Відповідачі не реалізували своє процесуальне право на подання відзиву на апеляційну скаргу, що в силу положень частини четвертої статті 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Учасники справи повідомлені про перегляд ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2026 судом апеляційної інстанції належним чином шляхом отримання ними копій ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа.
Відповідно до частини другої статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження). Враховуючи обставини цієї справи, а також те, що апеляційна скарга подана на ухвалу, перегляд якої можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги у порядку письмового провадження.
З урахуванням вимог частини четвертої статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
V. Нормативне регулювання та оцінка суду апеляційної інстанції.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно з частиною другою статті Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (пункт 9 частини третьої статті 2 КАС України).
Частиною першою статті 45 КАС України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.
Відповідно до частини третьої статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву клопотання.
Згідно з частиною першою, третьою статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.
Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Невиконання суб`єктом владних повноважень судового рішення, яке набрало законної сили, щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту та пільг протягом двох місяців з дня набрання законної сили судовим рішенням є самостійною підставою для зміни способу і порядку виконання такого судового рішення шляхом стягнення з такого суб`єкта владних повноважень відповідних виплат.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що позивач 29.08.2025 звертався до суду з заявою, в якій просив змінити спосіб і порядок виконання рішення, яке виніс Харківський окружний адміністративний суд від 12.01.2022 року у справі №520/20725/21 із зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області перерахувати пенсію ОСОБА_1 на підставі нової довідки від 05.08.2021 року №22/6-4196 про розмір грошового забезпечення, з 01.04.2019р., на стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 різниці між максимально нарахованим та фактично виплаченим розміром з 01.04.2019 року по день проведення перерахунку, в сумі 232 469,77 грн.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2025, залишеною без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 05.11.2025, заяву про зміну способу або порядку виконання рішення залишено без задоволення.
27.04.2026 до Харківського окружного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 , в якій він просив змінити спосіб і порядок виконання рішення, яке виніс Харківський окружний адміністративний суд від 12.01.2022 року у справі №520/20725/21 із зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області перерахувати пенсію на підставі нової довідки від 05.08.2021 року №22/6-4196 про розмір грошового забезпечення, з 01.04.2019 р, на стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 виплати по пенсійній заборгованості з 01.04.2019 по день проведення перерахунку, в сумі 231907,72 грн.
Повертаючи без розгляду заяву позивача про зміну способу і порядку виконання рішення суду, суд першої інстанції виходив з того, що дії позивача щодо подання 24.04.2026 такої заяви є зловживанням процесуальними правами відповідно до пункту 1 частини другої статті 45 КАС України.
Надаючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду. Ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на затягування розгляду справи, створення перешкод іншим учасникам процесу.
Аналогічний висновок викладено в постановах Верховного Суду від 02.06.2026 у справі № 380/8190/25, від 29.04.2026 у справі № 320/45973/24, від 03.12.2025 у справі № 160/31676/24, від 12.11.2025 у справі № 580/3075/24, від 10.10.2024 у справі № 580/4217/24, від 07.11.2024 у справі № 200/2262/23 та інших.
Разом з тим, стаття 378 КАС України, яка регулює питання зміни способу або порядку виконання судового рішення, не обмежує право сторони на повторне звернення до суду із відповідною заявою.
Положення пункту 1 частини другої статті 45 КАС України передбачають, що з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин
Колегія суддів зазначає, що звертаючись до суду вдруге із заявою про зміну способу і порядку виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.01.2022 у справі №520/20725/21, позивач, на відміну від первісного звернення, посилався на невиконання рішення суду першої інстанції в частині виплати нарахованої доплати, яка складає 231907,72 грн, про що, на його думку, свідчить лист - відповідь ГУ ПФУ в Харківській області від 04.02.2026 №2000-0203-8/19860. Отже, оскільки рішення суду залишається невиконаним в повному обсязі протягом двох місяців з дати набрання законної сили постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 05.11.2025, якою залишено без змін ухвалу суду першої інстанції про залишення без задоволення його первісної заяви про зміну способу і порядку виконання рішення суду, позивач вважав, що має право на звернення до суду з такою заявою.
Зважаючи на ці обставини, на думку апеляційного суду, суд першої інстанції помилково визнав повторне подання позивачем заяви про зміну способу виконання судового рішення зловживання процесуальними правами, оскільки повторне подання цієї заяви зумовлено іншими обставинами ніж попередньої, а саме збільшенням періоду невиконання рішення суду та, відповідно, суми заборгованості.
Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку щодо наявності в діях позивача ознак зловживанням процесуальними правами, а відтак необґрунтовано повернув без розгляду його заяву про зміну способу і порядку виконання рішення.
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції під час розгляду заяви про зміну способу і порядку виконання рішення суду порушено норми процесуального права, які призвели до помилкового висновку про повернення заяви без розгляду, у зв`язку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду заяви позивача.
Керуючись статтями 242, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 30.04.2026 по справі №520/20725/21 скасувати.
Справу № 520/20725/21 направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду заяви ОСОБА_1 про зміну способу і порядку виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.01.2022 у справі №520/20725/21. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя 		К.В. Мінаєва	
Судді	   	Л.О. Фоміна   І.М. Ральченко   	
Повний текст постанови складено 29.06.2026 року