ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2026 року	м. Одеса	Справа № 916/3420/25	
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючої судді Принцевської Н.М.;
суддів: Діброви Г.І., Ярош А.І.;
(Південно-західний апеляційний господарський суд, м. Одеса, пр-т Шевченка,29)

секретар судового засідання (за доручення головуючої судді): Романенко Д.С.;
за участю представників сторін:
від Товариства з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" – Бойко А.В.;
від Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" – Багнюк А.Ю.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп"
на рішення Господарського суду Одеської області від 02.02.2026 (повний текст рішення складено 11.02.2026, суддя Мусієнко О.О.)
по справі № 916/3420/25
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп"
про стягнення 982 799 грн,
(суддя першої інстанції Мусієнко О.О., дата та місце ухвалення рішення: 02.02.2026, Господарський суд Одеської області, м. Одеса, пр-т Шевченка, 29),

У серпні 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" (далі - Позивач) звернулося до Господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" (далі - Відповідач) про стягнення з останнього 982 799, 00 грн вартості шкоди, завданої внаслідок неналежного виконання будівельних робіт за Договором підряду № 08-07/21 від 08.07.2021, судових витрат, витрат на проведення експертного висновку 40 000, 00 грн та витрати на правову допомогу.
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем зобов`язань за Договором підряду № 08-07/21 від 08.07.2021, а саме виявленням Позивачем недоліків у виконаних роботах внаслідок чого останній зазнав збитків, розмір яких встановлений за результатом проведення будівельно-технічного дослідження відповідного експерта.
Рішенням Господарського суду Одеської області від 02.02.2026 у даній справі позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" задоволено; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" вартість шкоди, завданої внаслідок неналежного виконання будівельних робіт за Договором підряду № 08-07/21 від 08.07.2021 в сумі 982 799 грн, судовий збір в сумі 11 793, 58 грн та витрат на послуги з експертного дослідження в сумі 40 000 грн.
У своєму рішенні суд першої інстанції зазначив, що на виконання умов Договорів підряду № 08-07/21 від 08.07.2021 та № 01-06/21 від 01.06.2021 Позивач виконав, а Відповідач прийняв будівельні роботи по об`єкту будівництва, що підтверджується підписаними між сторонами актами приймання виконаних будівельних робіт, довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати.
Місцевим господарським судом було встановлено, що на підставі висновку експерта № 281/25 від 29.07.2025 підтверджено наявність деформацій, які виникли після виконаних поліпшень на об`єкті та з`явилися внаслідок неналежного виконання Відповідачем будівельних робіт за Договорами підряду № 08-07/21 та № 01-06/21. При цьому у матеріалах справи відсутні докази того, що Відповідач усунув приховані недоліки, встановлені зазначеним висновком експерта.
Суд зазначив, що висновок експерта є рівноцінним засобом доказування у справі наряду з іншими доказами та відповідає вимогам ст. 98 Господарського процесуального кодексу України, оскільки містить застереження щодо обізнаності експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку. Водночас Відповідач не довів, що порушення сталися не з його вини, не подав клопотань про призначення повторної експертизи чи про допит експерта та не надав доказів на спростування встановлених обставин.
Судом також встановлено, що позов заявлено в межах гарантійного строку, встановленого нормами Цивільного кодексу України для договорів будівельного підряду, у зв`язку з чим заперечення Відповідача щодо відсутності гарантійних зобов`язань підрядника суд до уваги не взяв. Необґрунтованими суд визнав і посилання Відповідача на рішення у справі № 916/4022/24, оскільки предмет та підстави позовів у справах є різними, що виключає висновок про тотожність позовних вимог.
Дослідивши та проаналізувавши подані докази в їх сукупності, суд першої інстанції дійшов висновку, що Відповідачем не виконано передбаченого договором та законом обов`язку, чим порушено право Позивача на отримання належним чином виконаних робіт. Відтак Позивач вправі вимагати стягнення вартості усунення пошкоджень, які з`явилися внаслідок неналежного виконання Відповідачем будівельних робіт, а сума 982 799,00 грн підтверджена матеріалами справи та не спростована Відповідачем.
Не погоджуючись з таким рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" звернулося до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить оскаржуване рішення – скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" про стягнення грошових коштів відмовити в повному обсязі.
Апелянт вважає рішення Господарського суду Одеської області від 02.02.2026 незаконним, таким, що прийняте без повного дослідження фактичних обставин, необґрунтованим, ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права.
В апеляційній скарзі Скаржник зазначає, що твердження Позивача стосовно порушення Відповідачем строків виконання робіт є безпідставними, необґрунтованими та такими, що суперечать законодавству, оскільки протягом всього часу виконання робіт не надходило усних чи письмових зауважень з боку Позивача щодо строків чи якості виконанихробіт.
Апелянт посилається на те, що він сумлінно виконував свої обов`язки відповідно до Договору підряду №08-07/21, незважаючи на невиконання другою стороною свого обов`язку, адже підставою виконання робіт є укладений між сторонами Договір підряду. 
Крім того, Апелянт вказує, що Акт приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2023 року та Довідка про вартість виконаних будівельних робіт і витрат за квітень 2023 року були підписані сторонами без зауважень 19.04.2023.
Відповідач також зазначає, що Договором підряду не були встановлені гарантійні зобов`язання, а ТОВ "Жилстройсервіс-2" не надавало мотивованої відмови від підписання актів, не повідомляло Підрядника про виявлені недоліки в роботі та не повертало акт здачі-приймання виконаних робіт і довідку про вартість виконаних робіт. Натомість Замовник прийняв виконані роботи шляхом підписання відповідних актів, чим визнав належне виконання робіт підрядником.
В обґрунтування своїх доводів Апелянт також посилається на низку аналогічних рішень Господарського суду Одеської області та постанов Південно-західного апеляційного господарського суду у справах між тими ж сторонами, у яких судами зазначалось, що виконані роботи були прийняті замовником без зауважень, а належних доказів неналежної якості робіт чи порушення строків їх виконання надано не було.
У наведених судових рішеннях судами встановлювалось, що акти приймання виконаних робіт були підписані без зауважень, замовник не скористався правом на відмову від прийняття робіт, не заявляв претензій щодо якості, обсягу чи строків виконання робіт, а також не надав доказів існування прихованих недоліків.
Також в апеляційній скарзі зазначено, що у попередніх справах судами було відхилено доводи щодо відсутності підстав для виконання робіт у зв`язку з несплатою авансового платежу, оскільки саме лише посилання на відсутність передоплати не звільняє замовника від обов`язку оплатити прийняті роботи.
Апелянт вказує, що суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні допустив внутрішню суперечність у правових висновках, оскільки, з одного боку, зазначив про відсутність значення обставин, встановлених у попередніх справах, а з іншого боку застосував правову позицію Верховного Суду щодо обов`язку замовника, який підписав акти без зауважень, довести наявність прихованих недоліків чи інших відступів від умов договору.
На думку Апелянта, саме такі обставини вже були предметом дослідження у попередніх справах між тими ж сторонами, однак у жодній із них судами не встановлено належних і допустимих доказів існування недоліків виконаних робіт або підстав для звільнення від обов`язку їх оплати.
Крім того, Апелянт зазначає, що у Договорі підряду №08-07/21 від 08.07.2021 відсутні гарантійні строки, а з моменту підписання акту приймання виконаних будівельних робіт минуло понад два з половиною роки, протягом яких жодних зауважень щодо виконаних робіт не заявлялось.
Апелянт стверджує, що наданий Позивачем висновок експертного дослідження містить опис природних властивостей каменю Limra Limestone та декілька ймовірних причин виникнення пошкоджень, зокрема вплив погодних умов, вологи, перепадів температур і можливу внутрішню тріщину плити ще до монтажу, у зв`язку з чим, на думку Апелянта, висновок експерта не підтверджує однозначно вину ТОВ "Баухаус Груп".
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.03.2026 зазначену апеляційну скаргу залишено без руху; встановлено Апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання Південно-західному апеляційному господарському суду доказів сплати судового збору протягом 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
05.03.2026 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги разом з доказами сплати судового збору.
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 06.03.2026 відкрито з поновленням пропущеного процесуального строку апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" на рішення Господарського суду Одеської області від 02.02.2026 по справі №916/3420/25; розгляд справи призначено на 20.04.2026 року об 11-00 год.; витребувано у Господарського суду Одеської області матеріали справи №916/3420/25.
10.03.2026 до Південно-західного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" надійшов відзив на апеляційну скаргу.
У своєму відзиві Позивач вважає апеляційну скаргу Відповідача необґрунтованою, при цьому рішення суду першої інстанції законним та справедливим.
Так Позивач зазначає, що внаслідок недоліків у виконаних Відповідачем роботах, він зазнав збитків у розмірі 982 799,00 грн, оскільки саме такий розмір грошових коштів є необхідним для усунення недоліків, допущених Відповідачем.
Суд першої інстанції вірно встановив, що відповідно до частин першої та другої статті 837 Цивільного кодексу України за Договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
У відзиві на апеляційну скаргу Позивач вказує, що відповідно до ст. 884 Цивільного кодексу України підрядник гарантує можливість експлуатації об`єкта протягом гарантійного строку та відповідає за дефекти, виявлені у межах такого строку, якщо не доведе відсутність своєї вини. 
Позивач зазначає, що доводи апеляційної скарги фактично зводяться до посилань на підписання актів виконаних робіт та неналежність експертного висновку, однак матеріали справи не містять доказів усунення Відповідачем прихованих недоліків, встановлених експертним висновком. 
Також зазначено, що висновок експерта є належним та рівноцінним засобом доказування у справі, який оцінюється судом у сукупності з іншими доказами. Крім того, Відповідач не довів відсутності своєї вини у порушенні зобов`язань, не подав клопотання про призначення повторної експертизи чи допит експерта, а невжиття заходів щодо виконання зобов`язань за договором є ухиленням від виконання господарського зобов`язання.
11.03.2026 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №916/3420/25.
13.03.2026 до Південно-західного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" надійшла відповідь на відзив, який залишено судовою колегією без розгляду.
Судове засідання, яке було призначено на 20.04.2026 з розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" на рішення Господарського суду Одеської області від 02.02.2026 по справі №916/3420/25 не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді-учасника колегії суддів Ярош А.І. відповідно до наказу голови суду №67-в від 13.04.2026 з 17.04.2026 по 01.05.2026 у відпустці, про що помічником судді складено відповідну довідку.
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.05.2026 повідомлено учасників справи про те, що судове засідання з розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" на рішення Господарського суду Одеської області від 02.02.2026 по справі №916/3420/25 відбудеться: 18.05.2026 року о 14-00 год.
Протокольною ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 18.05.2026 в судовому засіданні оголошено перерву по справі №916/3420/25 до: 25.05.2026 року об 12-45 год.
25.05.2026 у судове засідання, з`явилися Представники Позивача та Відповідача представник, які підтримали вимоги та доводи, викладені ними письмово. 
Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши апеляційну скаргу та відзив на неї, заслухавши пояснення представників Позивача та Відповідача, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального права та дотримання норм процесуального права, судова колегія апеляційної інстанції встановила наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, між Товариством з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2", як замовником, та Товариством з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп", як підрядником, 08.07.2021 укладено Договір № 08-07/21 підряду (далі – Договір підряду, Договір), п. 1.1. якого передбачено, що замовник доручає і оплачує, а виконавець приймає на себе зобов`язання щодо виконання комплексу робіт по облицюванням полірованим плитами стін клумб морської зони при поліпшенні об`єкта замовника: 24-поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом, за адресою: м. Одеса. Французький бульвар, 60/1.
Відповідно до п. 2.1 Договору підряду загальна вартість робіт за цим договором визначається на підставі додатку № 1 до договору Договірна ціна, та становить 860 434, 04 грн, в т.ч. ПДВ 20% 143 405, 67 грн.
Згідно з п. 2.2. Договору підряду договір набуває чинності з моменту його належного підписання сторонами.
Пунктом 2.3. Договору підряду передбачено, що ціна за даним договором є твердою.
Граничний строк виконання робіт за цим договором 01 жовтня 2021 року (п. 2.4. Договору підряду).
За положеннями п. 3.1., 3.2., 3.3. Договору підряду форма оплати безготівкова. Після підписання договору замовник протягом 3 (трьох) банківських днів з моменту отримання відповідного рахунку підрядника, сплачує останньому аванс у розмірі, що становить 500 000, 00 грн., в т.ч. ПДВ 20% - 83 333, 33 грн. Подальші розрахунки за виконані роботи здійснюються шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок підрядника протягом 5 (п`яти) робочих днів після підписання сторонами актів приймання-передачі виконаних робіт.
Після закінчення виконання робіт в повному обсязі, в строк, що не перевищує 5 (п`ять) робочих днів, підрядник надає замовнику акти приймання-передачі виконаних робіт, оформлені за формою КБ-2в, та довідки про вартість виконаних робіт оформлені за формою КБ-З (п. 3.4. Договору підряду).
У відповідності до п. 3.5. Договору підряду замовник в строк, що не перевищує 5 (п`ять) робочих днів, з моменту отримання від підрядника актів повинен або прийняти роботи шляхом підписання таких актів, або надати мотивовану відмову від їх підписання.
Згідно з п. 4.1. Договору підряду сторони мають права та обов`язки, передбачені цим договором, а також діючим законодавством України.
Підрядник зобов`язаний: своєчасно та якісно виконувати роботи, зазначені в п. 1.1. цього договору; одержувати встановлені законом дозволи на виконання окремих видів робіт; виконувати роботи відповідно до проектної та кошторисної документації; при виникненні обставин, що перешкоджають належному виконанню своїх зобов`язань, згідно з цим договором, терміново повідомити про це замовника; відмовитися від прийняття матеріальних ресурсів, що надаються замовником у разі виявлення їх невідповідності вимогам нормативних документів та проектній документації; здійснювати експертну перевірку, випробування робіт, матеріалів, конструкцій виробів, устаткування тощо, які використовуються для виконання робіт; своєчасно попередити замовника про те, що додержання його вказівок стосовно способу виконання робіт загрожує їх якості або придатності, та про наявність інших обставин, які можуть викликати таку загрозу; усувати допущені відхилення від умов договору або недоліки у виконаних роботах; виконувати належним чином зобов`язання, передбачені договором та чинним законодавством України та інше (п. 4.2. Договору підряду).
Замовник зобов`язаний: надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну та іншу договірну документацію і ресурси; прийняти в установленому порядку та оплатити у обумовлені строки виконані підрядником роботи; негайно повідомити підпрядника про виявлені недоліки в роботі; у термін 3 робочих днів прийняти виконані підрядником роботи, підписати акт здачі приймання виконаних робіт та довідку про вартість виконаних робіт, за умови належного виконання таких робіт підрядником; сплатити неустойку, відшкодувати збитки та моральну шкоду в разі невиконання або неналежного виконання ним зобов`язань за договором підряду, якщо він не доведе, що порушення договору сталося не з його вини та інше (п. 4.4. Договору підряду).
За умовами п. 4.3. Договору підряду підрядник має право: відмовитися від договору підряду з відшкодуванням збитків у разі, коли використання матеріальних ресурсів, забезпечення якими здійснює замовник, або додержання його вказівок стосовно способу виконання робіт загрожує життю та здоров`ю людей чи призводить до порушення екологічних, санітарних правил, правил безпеки та інших встановлених законодавством вимог; підрядник має також інші права, передбачені Цивільним і Господарськими кодексами України, загальними умовами укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві та іншими актами законодавства.
За положеннями п. 4.5. Договору підряду замовник має право: відмовитися від прийняття закінчених робіт (об`єкта будівництва) у разі виявлення недоліків, які виключають можливість їх (його) використання відповідно до мети, зазначеної у проектної документації та договорі підряду, і не можуть бути усунені підрядником, замовником та третьою особою: відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботи або виконує їх настільки повільно, що закінчення їх у строк, визначений договором підряду, стає неможливим; вимагати відшкодування завданих йому збитків, зумовлених порушенням договору підряду, якщо договором підряду або законом не передбачено інше; замовник також має інші права, передбачені Цивільним і Господарськими кодексами України, загальними умовами укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві та іншими актами законодавства та інше.
Відповідно до п. 5.1 Договору підряду у випадку порушення своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, визначену цим договором та чинним в Україні законодавством. Порушення зобов`язання є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом договору.
Згідно з п. 6.1. Договору підряду договір набуває чинності з моменту належного підписання договору сторонами та діє до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань.
Договір підписаний Позивачем та Відповідачем та скріплений відтисками печаток останніх.
Крім того між Товариством з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" було підписано Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2023 року, який підписано сторона ми та скріплено відтисками печаток.
Також між Замовником та Підрядником було складена та підписана договірна ціна на облицювання полірованими плитами стін клумб морської зони при поліпшення об`єкту: 24-поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом, за адресою: м. Одеса. Французький бульвар, 60/1, що здійснюється в 2021 році.
В матеріалах справи міститься Висновок експерта № 281/25 будівельно-технічного дослідження, який було складено 29.07.2025 судовим експертом Сікорською О.А. на підставі Договору № 222/281/25 від 01.05.2025, укладеного між Товариством "Жилстройсервис-2" та фізичною особою-підприємцем Сікорською О.А.
У вказаному висновку експерта встановлено наступне:
1. Дослідивши надані на дослідження матеріали та об`єкт в натурі, експерт дійшов висновку, що причини утворення деформацій (тріщини, сколи та потемніння) на облицьованих камінем Lіmra клумб стилобату, які виникли після виконаних поліпшень на об`єкті: "24 поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом" за адресою: м. Одеса, Французький бульвар, 60/1, полягають у нерівномірному нанесенні клею, відсутності/неналежному виконанні компенсаційних швів, відсутності необхідного уклону на горизонтальних плитах та експлуатації матеріалу без урахування його гігроскопічності та морозостійкості.
2. Виявлені пошкодження з`явились внаслідок неналежного виконання будівельних робіт ТОВ "Баухаус Груп" за Договором підряду № 01-06/21.
3. Вартість відновлення до належного стану клумб стилобату на об`єкті замовника: "24-поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом" за адресою: м. Одеса, Французький бульвар, 60/1, які набули пошкоджені внаслідок неналежного виконання робіт складає 478 552 грн.
4. Дослідивши надані на дослідження матеріали та об`єкт в натурі, експерт дійшов висновку, що причини утворення деформацій (тріщини, сколи та потемніння) на облицьованих камінем Lіmra клумб стилобату, які виникли після виконаних поліпшень на об`єкті: "24 поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом" за адресою: м. Одеса, Французький бульвар, 60/1, полягають у нерівномірному нанесенні клею, відсутності/неналежному виконанні компенсаційних швів, відсутності необхідного уклону на горизонтальних плитах та експлуатації матеріалу без урахування його гігроскопічності та морозостійкості.
5. Виявлені пошкодження з`явились внаслідок неналежного виконання будівельних робіт ТОВ "Баухаус Груп" за Договором підряду № 08-07/21.
6. Вартість відновлення до належного стану клумб морської зони на об`єкті замовника: "24 поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом" за адресою: м. Одеса, Французький бульвар, 60/1, які н пошкоджені внаслідок неналежного виконання робіт складає 504 247 грн.
Згідно з Актом № 281/25 від 29.07.2025 здачі-приймання висновку судового експерта, спеціаліста № 281/25 з ТОВ "Жилстройсервис-2" за Договором № 222/281/25 від 01.05.2025 ціна експертизи (дослідження) складає 40 000 грн, яка наперед сплачена.
Оцінюючи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального права, перевіривши дотримання судом норм процесуального права, в контексті встановлених обставин, судова колегія дійшла наступних висновків.
Частиною 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України визначено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, та встановлено перелік способів захисту цивільних прав та інтересів (стаття 16 Цивільного кодексу України).
При цьому захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду.
Згідно статті 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Правочин, різновидом якого є договори - основний вид правомірних дій - це волевиявлення осіб, безпосередньо спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.
Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу.
Згідно частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (п. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).
Судовою колегією було встановлено, що правовідносини, між сторонами у даній справі виникли за Договором № 08-07/21 підряду від 08.07.2021.
Статтею 837 Цивільного кодексу України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.
Якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов`язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок. Якщо робота виконується з матеріалу замовника, у договорі підряду мають бути встановлені норми витрат матеріалу, строки повернення його залишку та основних відходів, а також відповідальність підрядника за невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків. Підрядник відповідає за невиконання або неналежне виконання роботи, спричинене недоліками матеріалу, наданого замовником, якщо не доведе, що ці недоліки не могли бути ним виявлені при належному прийманні матеріалу (ст. 840 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.
Статтею 849 Цивільного кодексу України передбачені права замовника під час виконання роботи, а саме: замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника; якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків; якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника; замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.
Замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. У разі невиконання замовником цього обов`язку підрядник має право вимагати відшкодування завданих збитків, включаючи додаткові витрати, викликані простоєм, перенесенням строків виконання роботи, або підвищення ціни роботи. Якщо виконання роботи за договором підряду стало неможливим внаслідок дій або недогляду замовника, підрядник має право на сплату йому встановленої ціни з урахуванням плати за виконану частину роботи, за вирахуванням сум, які підрядник одержав або міг одержати у зв`язку з невиконанням замовником договору (стаття 850 Цивільного кодексу України).
Згідно частини 1 ст. 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.
Відповідно до частин першої - третьої статті 858 Цивільного кодексу України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Статтею 858 Цивільного кодексу України передбачено відповідальність підрядника за неналежну якість роботи, якою встановлено: якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника:
1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк;
2) пропорційного зменшення ціни роботи;
3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.
Статтею 859 Цивільного кодексу України, передбачено якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду.
Частиною 1 статті 877 Цивільного кодексу України передбачено, що підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.
Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акту про це вказується в акті і він підписується другою стороною (частина 4 ст. 882 Цивільного кодексу України).
Згідно з частинами 1, 2 статті 883 Цивільного кодексу України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.
Норми статті 884 Цивільного кодексу України обумовлюють гарантії якості у будівельному підряді: підрядник повинен забезпечити досягнення об`єктом передбачених проектом показників і можливість його нормальної експлуатації протягом гарантійного строку. Якщо в межах цього строку будуть виявлені недоліки, підрядник несе відповідальність за них, окрім випадків, коли він доведе, що такі дефекти спричинені природним зносом, помилками або порушеннями з боку замовника чи третіх осіб, або неналежною експлуатацією об`єкта. Замовник повинен повідомити підрядника про такі недоліки у розумний строк після їх виявлення.
Згідно з пунктами 1, 2 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 01.08.2005 №668 (далі – Загальні умови), ці Загальні умови відповідно до Цивільного кодексу України визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єкта будівництва (далі - будівництво). Положення Загальних умов застосовуються також щодо укладення та виконання договорів підряду на роботи з реставрації та капітального ремонту будівель і споруд. Загальні умови є обов`язковими для врахування під час укладення та виконання договорів підряду в будівництві незалежно від джерел фінансування робіт, а також форми власності замовника та підрядника (субпідрядників).
Відповідно до п. 103. Загальних умов Підрядник гарантує якість закінчених робіт і змонтованих конструкцій, досягнення показників, визначених у проектній документації, та можливість їх експлуатації протягом гарантійного строку.
Гарантійні строки якості закінчених робіт, експлуатації змонтованих конструкцій встановлюються у договорі підряду з урахуванням вимог до цих робіт і конструкцій, визначених у проектній документації (далі - гарантійний строк якості).
Гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить десять років від дня його прийняття замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором підряду або законом.
Згідно з п. 104 Загальних умов початком гарантійних строків вважається день підписання акта про приймання-передачу закінчених робіт (об`єкта будівництва).
Пунктом 105 Загальних умов передбачено, що у разі виявлення замовником протягом гарантійних строків недоліків (дефектів) у закінчених роботах (об`єкті будівництва) і змонтованих конструкціях він повідомляє про них підрядника в порядку, передбаченому договором підряду.
Гарантійні строки продовжуються на час, протягом якого закінчені роботи (об`єкт будівництва) і змонтовані конструкції не могли експлуатуватися внаслідок виявлених недоліків (дефектів), відповідальність за які несе підрядник.
Відповідно до п. 106 Загальних умов Підрядник відповідає за недоліки (дефекти), виявлені в закінчених роботах (об`єкті будівництва) і змонтованих конструкціях протягом гарантійних строків, якщо він не доведе, що: недоліки були відомі або могли бути відомі замовнику на момент їх прийняття, але не зазначені в акті; недоліки виникли внаслідок:
- неналежної підготовки проектної документації, якщо відповідно до договору підряду обов`язок щодо забезпечення робіт (будівництва об`єкта) проектною документацією було покладено на замовника;
- природного зносу результату закінчених робіт (об`єкта будівництва), змонтованих конструкцій;
- неправильної експлуатації або неправильності інструкцій щодо експлуатації змонтованих конструкцій та/або об`єкта будівництва, розроблених самим замовником або залученими ним третіми особами;
- неналежного ремонту змонтованих конструкцій, об`єкта будівництва, проведеного самим замовником або залученими ним третіми особами;
- інших незалежних від підрядника обставин.
Згідно з п. 107 Загальних умов у разі виявлення замовником недоліків (дефектів) протягом гарантійних строків, він зобов`язаний у порядку, визначеному договором підряду, повідомити про це підрядника і запросити його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів).
Якщо підрядник відмовився взяти участь у складенні акта, замовник має право в порядку, визначеному договором підряду, скласти такий акт із залученням незалежних експертів і надіслати його підряднику.
Пунктом 108 Загальних умов передбачено, що підрядник зобов`язаний усунути виявлені недоліки (дефекти) в порядку, визначеному актом про їх усунення.
У разі відмови підрядника усунути виявлені недоліки (дефекти) замовник може усунути їх своїми силами або із залученням третіх осіб у порядку, визначеному договором підряду. У такому разі підрядник зобов`язаний повністю компенсувати замовнику витрати, пов`язані з усуненням зазначених недоліків, та завдані збитки.
Відповідно до п. 109 Загальних умов якщо між замовником і підрядником виник спір щодо усунення недоліків (дефектів) або їх причин, на вимогу будь-якої сторони може бути проведено незалежну експертизу. Фінансування витрат, пов`язаних з проведенням такої експертизи, покладається на підрядника, крім випадків, коли за результатами експертизи буде встановлено відсутність порушень умов договору підряду підрядником або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками (дефектами). У такому випадку витрати, пов`язані з проведенням експертизи, фінансує сторона, яка вимагала її проведення, а якщо експертизу проведено за згодою сторін, такі витрати покладаються на обидві сторони в рівних частинах, якщо інше не передбачено договором підряду.
Пунктом 112 Загальних умов встановлено, що у разі порушення зобов`язань за договором підряду можуть настати такі правові наслідки: припинення виконання зобов`язань за договором підряду внаслідок односторонньої відмови від нього, якщо це встановлено договором підряду або законом, чи розірвання договору підряду; зміна умов договору підряду; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Судовою колегією було встановлено, що між Позивачем та Відповідачем було укладено Договір № 08-07/21 підряду, яким передбачено, що Позивач доручає і оплачує, а Відповідач приймає на себе зобов`язання щодо виконання комплексу робіт по облицюванням полірованим плитами стін клумб морської зони при поліпшенні об`єкта замовника: 24-поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом, за адресою: м. Одеса. Французький бульвар, 60/1.
Пунктом 3.4. Договору підряду встановлено, що після закінчення виконання робіт в повному обсязі, в строк, що не перевищує 5 (п`ять) робочих днів, підрядник надає замовнику акти приймання-передачі виконаних робіт, оформлені за формою КБ-2в, та довідки про вартість виконаних робіт оформлені за формою КБ-З.
Актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2023 року Сторони підтвердили виконання Відповідачем робіт, зазначених у цьому Акті, на відповідну суму.
Разом з тим, пізніше Позивач звернувся до судового експерта з метою визначення причини появи тріщин та відкріплення плитки на клумбах стилобагу та морської зони при виконанні поліпшень на об`єкті "24-поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом" за адресою: м. Одеса, Французький бульвар, 60/1.
Апеляційним господарським судом було встановлено, що відповідно до висновку експерта № 281/25 будівельно-технічного дослідження від 29.07.2025, за результатами дослідження наданих матеріалів та об`єкта в натурі, причинами утворення деформацій у вигляді тріщин, сколів та потемніння на облицьованих каменем Limra клумбах стилобату та морської зони об`єкта « 24-поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом» за адресою: м. Одеса, Французький бульвар, 60/1 є нерівномірне нанесення клею, відсутність або неналежне виконання компенсаційних швів, відсутність необхідного уклону на горизонтальних плитах, а також експлуатація матеріалу без урахування його гігроскопічності та морозостійкості.
У вказаному висновку, експертом також зазначено, що виявлені пошкодження виникли внаслідок неналежного виконання ТОВ "Баухаус Груп" будівельних робіт за Договорами підряду № 01-06/21 та № 08-07/21. Вартість відновлення клумб стилобату до належного стану визначена у розмірі 478 552 грн, а вартість відновлення клумб морської зони — 504 247 грн.
Судова колегія зазначає, що предметом заявленого Позивачем позову є стягнення з Відповідача вартості шкоди, завданої внаслідок неналежного виконання будівельних робіт за Договором підряду № 08-07/21 від 08.07.2021.
Частиною 1 ст. 853 Цивільного кодексу України встановлено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.
Крім того відповідно до умов Договору підряду, а саме пунктів 3.4 та 3.5., після закінчення виконання робіт в повному обсязі, в строк, що не перевищує 5 (п`ять) робочих днів, підрядник надає замовнику акти приймання-передачі виконаних робіт, оформлені за формою КБ-2в, та довідки про вартість виконаних робіт оформлені за формою КБ-З, а замовник в строк, що не перевищує 5 (п`ять) робочих днів, з моменту отримання від підрядника актів повинен або прийняти роботи шляхом підписання таких актів, або надати мотивовану відмову від їх підписання.
Як було зазначено, на виконання умов Договору підряду сторони підписали Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2023 року, яким підтвердили виконання Відповідачем робіт, зазначених у цьому Акті, на відповідну суму.
Колегія суддів зауважує, що вказаний Акт підписаний Сторонами без будь-яких зауважень чи заперечень, що дає підстави апеляційному господарському суду дійти висновку про відсутність у Позивача на момент підписання Акта претензій щодо обсягу, якості та вартості виконаних Відповідачем робіт.
Апеляційний господарський суд зазначає, що з огляду на відсутність у Позивача на момент прийняття виконаних робіт будь-яких зауважень чи заперечень щодо їх якості, обсягу та відповідності умовам договору, у даному випадку йдеться саме про приховані недоліки виконаних робіт, які не могли бути виявлені під час первинного огляду об`єкта та прийняття результату робіт.
Положеннями Цивільного кодексу України встановлено обов`язок підрядника забезпечити виконанням своєї роботи нормальну експлуатацію об`єкту протягом гарантійного строку.
Апеляційний господарський суд зазначає, що умовами Договору підряду сторони не передбачали гарантійних строків щодо виконаних Відповідачем робіт, однак статтею 884 Цивільного кодексу України передбачено, що гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом.
Пунктом 7 Договору підряду передбачено, що у випадках, не врегульованих цим Договором, сторони керуються чинним законодавством України. Відтак, якщо сторонами у Договорі не визначено гарантійні строки, до спірних правовідносин підлягають застосуванню гарантійні строки, встановлені законом.
Частиною 4 статті 884 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі виявлення протягом гарантійного строку недоліків замовник зобов`язаний заявити про них підрядникові у розумний строк після їх виявлення. Аналогічний обов`язок Замовника передбачений і пунктом 4.4. Договору.
Крім того, Загальними умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 01.08.2005 №668, передбачено що у разі виявлення замовником протягом гарантійних строків недоліків (дефектів) у закінчених роботах (об`єкті будівництва) і змонтованих конструкціях він повідомляє про них підрядника в порядку, передбаченому договором підряду.
Разом з тим, частиною 3 статті 853 Цивільного кодексу України зазначено, що якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.
Колегія суддів зауважує, що сторонами у Договорі підряду не визначено порядок дій у разі виявлення недоліків виконаних робіт, а також порядок їх усунення. За таких обставин апеляційний господарський суд вважає за необхідне звернутися до спеціальних положень нормативно-правових актів, якими врегульовано порядок дій сторін у зазначених правовідносинах.
Так, згідно з п. 107. Загальних умов у разі виявлення замовником недоліків (дефектів) протягом гарантійних строків, він зобов`язаний у порядку, визначеному договором підряду, повідомити про це підрядника і запросити його для складення відповідного акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків (дефектів).
Якщо підрядник відмовився взяти участь у складенні акта, замовник має право в порядку, визначеному договором підряду, скласти такий акт із залученням незалежних експертів і надіслати його підряднику.
Пунктом 108. Загальних умов передбачено, що підрядник зобов`язаний усунути виявлені недоліки (дефекти) в порядку, визначеному актом про їх усунення.
У разі відмови підрядника усунути виявлені недоліки (дефекти) замовник може усунути їх своїми силами або із залученням третіх осіб у порядку, визначеному договором підряду. У такому разі підрядник зобов`язаний повністю компенсувати замовнику витрати, пов`язані з усуненням зазначених недоліків, та завдані збитки.
З наведеного вбачається, що у разі виявлення недоліків виконаних робіт Замовник, у даному випадку Позивач, був зобов`язаний невідкладно повідомити про це Відповідача, крім того зазначений обов`язок передбачений і Договор підряду, та спільно з ним скласти відповідний акт. У разі відмови підрядника взяти участь у складенні акта, Замовник мав право у порядку, визначеному договором підряду, скласти такий акт із залученням незалежних експертів та надіслати його підряднику.
Судова колегія зазначає, що матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів того, що Позивач звертався до Відповідача з повідомленнями про виявлені недоліки, зокрема відсутня будь-яка відповідна переписка чи інші підтвердження такого звернення. Таким чином, Позивач фактично позбавив Відповідача можливості своєчасно відреагувати на заявлені недоліки та усунути їх у добровільному порядку.
За таких обставин Позивач, не повідомивши належним чином Відповідача про виявлені недоліки, звернувся до проведення незалежної експертизи з метою встановлення факту їх наявності та визначення розміру витрат, необхідних для їх усунення, чим порушив вимоги Загальних умов та Договору підряду щодо обов`язку замовника своєчасно повідомити підрядника про виявлені недоліки, забезпечити його участь у їх фіксації та надати можливість усунути такі недоліки у встановленому договором порядку.
Зазначеними вище законодавець гарантував підряднику право та можливість усунути виявлені недоліки (дефекти) виконаних робіт власними силами у визначеному договором та законодавством порядку, зокрема після належного повідомлення про їх виявлення та фіксації у встановленому порядку. Таке регулювання спрямоване на забезпечення балансу інтересів сторін договору підряду та надання підряднику першочергового права на виправлення допущених недоліків до залучення замовником третіх осіб або проведення відновлювальних робіт ним самостійно.
Також варто зауважити, що відповідно до п. 109 Загальних умов якщо між замовником і підрядником виник спір щодо усунення недоліків (дефектів) або їх причин, на вимогу будь-якої сторони може бути проведено незалежну експертизу. 
Наведене свідчить, що проведення незалежної експертизи можливе за наявності спору щодо усунення виявлених недоліків виконаних робіт. Водночас, як вже зазначалося вище, фактично такого спору між сторонами не виникло, оскільки Позивач не дотримався встановленого Договором підряду, Цивільним кодексом України та Загальними умовами укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві порядку повідомлення про виявлені недоліки.
Такі дії Позивача фактично позбавили Відповідача можливості належним чином відреагувати на заявлені зауваження, у тому числі самостійно усунути можливі недоліки власними силами у передбаченому порядку.
Також апеляційний господарський суд зазначає, що пунктом 108 Загальних умов передбачено обов`язок підрядника усунути виявлені недоліки (дефекти) у порядку, визначеному актом про їх усунення. У разі відмови підрядника усунути такі недоліки замовник має право усунути їх власними силами або із залученням третіх осіб у порядку, визначеному договором підряду, при цьому підрядник зобов`язаний повністю компенсувати замовнику витрати, пов`язані з усуненням недоліків, та завдані збитки.
Отже, стягнення збитків, пов`язаних з усуненням недоліків, можливе лише за умови відмови підрядника усунути їх самостійно після належного повідомлення про їх виявлення. Водночас матеріали справи не містять доказів того, що Відповідач був належним чином повідомлений про виявлені недоліки та отримав пропозицію їх усунення.
На підтвердження вартості відновлення об`єкта Позивачем надано висновок експерта, у якому визначено відповідні суми витрат. Разом з тим, з аналізу п. 108 Загальних умов вбачається, що компенсація витрат підрядником можлива саме у разі фактичного усунення недоліків замовником або третіми особами. Отже, заявлені вимоги про стягнення вартості відновлення є передчасними, оскільки відсутні докази проведення відповідних робіт з усунення недоліків.
Судова колегія зазначає, що суд першої інстанції належним чином не проаналізував норми матеріального законодавства в сфері усунення недоліків пов`язаних з виконанням робіт за Договорами підряду, а свій висновок про стягнення розміру завданої шкоди фактично зробив з наданого Позивачем експертного висновку, а тому дійшов хибного висновку щодо наявного права у Позивача вимагати стягнення вартості усунення пошкоджень, які з`явилися внаслідок неналежного виконання будівельних робіт.
Також судова колегія вважає на необхідне зазначити наступне.
Одним із способів захисту порушених або оспорюваних прав та охоронюваних законом інтересів, згідно з ст. 16 Цивільного кодексу України, є відшкодування збитків.
Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.
Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).
Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини боржника у заподіянні збитків. Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, утворюючих склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.
Частиною другою статті 623 Цивільного кодексу України передбачено, що розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.
Згідно зі статтею 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Однією із основних засад (принципів) господарського судочинства є змагальність сторін.
Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.
Згідно з частиною першою статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно зі статтею 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до частини першої статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частиною першою статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Згідно з частинами третьою, п`ятою статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
У розумінні положень статті 104 Господарського процесуального кодексу України висновок судового експерта для господарського суду не є обов`язковим і оцінюється господарським судом за правилами, встановленими ст. 86 цього Кодексу.
Таким чином, висновок експерта є рівноцінним з іншими видами доказів і не має заздалегідь установленої сили.
Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до Висновку експерта № 281/25 будівельно-технічного дослідження, було зазначено, що виявлені пошкодження з`явились внаслідок неналежного виконання будівельних робіт ТОВ "Баухаус Груп" за Договором підряду № 01-06/21, а також Виявлені пошкодження з`явились внаслідок неналежного виконання будівельних робіт ТОВ "Баухаус Груп" за Договором підряду № 08-07/21, та окремо зазначено Вартість відновлення до належного стану клумб стилобату на об`єкті замовника: « 24-поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом» за адресою: м. Одеса, Французький бульвар, 60/1, які набули пошкоджені внаслідок неналежного виконання робіт складає 478 552 грн. та Вартість відновлення до належного стану клумб морської зони на об`єкті замовника: « 24 поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом» за адресою: м. Одеса, Французький бульвар, 60/1, які н пошкоджені внаслідок неналежного виконання робіт складає 504 247 грн.
Відповідно до Висновку експерта № 281/25 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження встановлено, що виявлені пошкодження виникли внаслідок неналежного виконання будівельних робіт ТОВ "Баухаус Груп" за Договорами підряду № 01-06/21 та № 08-07/21.
Крім того, у висновку експерта визначено вартість відновлювальних робіт, необхідних для приведення пошкоджених об`єктів до належного стану. Так, вартість відновлення клумб стилобату на об`єкті замовника « 24-поверховий оздоровчий комплекс з паркінгом» за адресою: м. Одеса, Французький бульвар, 60/1, пошкоджених внаслідок неналежного виконання робіт, становить 478 552 грн. Водночас вартість відновлення клумб морської зони на зазначеному об`єкті, які також зазнали пошкоджень внаслідок неналежного виконання робіт, становить 504 247 грн.
Позаяк з прохальної частини позовної заяви та наданих Позивачем доказів вбачається, що останній просить стягнути 982 799,00 грн, як вартість шкоди саме за Договором підряду № 08-07/21 від 08.07.2021, тоді як відповідно до вищезазначеного висновку експерта вартість відновлювальних робіт за цим Договором становить суму у розмірі 504 247 грн, а решта суми стосується іншого Договору підряду № 01-06/21.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.05.2021 у справі № 910/11027/18 зазначила, що вирішуючи спір про відшкодування шкоди, суд повинен встановити наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, яке має містити такі складові, як:
- неправомірність поведінки особи, тобто її невідповідність вимогам, наведеним в актах цивільного законодавства;
- наявність шкоди, під якою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права, взагалі будь-яке знецінення блага, що охороняється законом, та її розмір;
- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, який виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди, тобто протиправна поведінка конкретної особи (осіб), на яку покладається відповідальність, є тією безпосередньою причиною, що необхідно та невідворотно спричинила шкоду;
- вина заподіювача шкоди, як суб`єктивного елемента відповідальності, що полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.
Апеляційний господарський суд, здійснюючи перевірку наявності/відсутності усіх елементів складу цивільного правопорушення (протиправна поведінка Відповідача, шкідливий результат такої поведінки (збитки), причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, вина правопорушника), зазначає, що матеріали справи не містять належних доказів наявності розміру завданої шкоди.
Враховуючи викладене, колегія суддів доходить висновку про недоведеність наявними у матеріалах справи обставин щодо спричинення Відповідачем збитків Позивачу у розмірі 982 799,00 грн шляхом неналежного виконання робіт саме за Договором підряду № 08-07/21 від 08.07.2021, оскільки відповідно до Висновку експерта № 281/25 вартість відновлювальних робіт за вказаним договором становить 504 247 грн, а відтак висновок суду першої інстанції про те, що сума 982 799,00 грн підтверджена матеріалами справи, не відповідає фактичним обставинам справи та наявним у ній доказам.
Судова колегія звертає увагу, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідно до діючого законодавства обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, які мають значення для справи, висновки суду про встановлені обставини є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими у судовому засіданні.
Рішення суду має прийматися у цілковитій відповідності з нормами матеріального та процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних та допустимих доказів у конкретній справі.
Вказані вимоги судом першої інстанції при ухвалені оскаржуваного рішення не були дотримані, а доводи Апелянта судова колегія вважає слушними.
Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів Скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994, серія A, №303-A, п.29). Названий Суд зазначив, що, хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).
Статтею 236 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.
Відповідно до частини першої статті 277 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" та скасуванням рішення Господарського суду Одеської області від 02.02.2026 по справі № 916/3420/25 з ухваленням нового рішення яким слід відмовити у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" про стягнення з останнього 982 799, 00 грн вартості шкоди.
Відповідно до ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на Позивача.
Керуючись ст. 129, 269, 270, 275, 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" на рішення Господарського суду Одеської області від 02.02.2026 по справі № 916/3420/25 – задовольнити.
2. Рішення Господарського суду Одеської області від 02.02.2026 по справі № 916/3420/25 – скасувати.
3. Відмовити у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" 982 799,00 грн вартості шкоди, завданої внаслідок неналежного виконання будівельних робіт за договором підряду № 08-07/21 від 08.07.2021, судових витрат, витрат на проведення експертного висновку 40000, 00 грн.
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Жилстройсервис-2" (65062, м. Одеса, Б. Французький, буд. 60/1, офіс 12; код ЄДРПОУ: 34319566) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Баухаус Груп" (65078, м. Одеса, вул. Космонавтів, буд. 36; код ЄДРПОУ: 42658310) 17690,37 грн витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.
5. Доручити Господарському суду Одеської області видати відповідний наказ із зазначенням всіх необхідних реквізитів..
6. Матеріали справи №916/3420/25 повернути до Господарському суду Одеської області.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст. 286 ГПК України.
Повний текст постанови складено та підписано 01.06.2026.

Головуюча суддя: Н.М. Принцевська

Судді: Г.І. Діброва

А.І. Ярош