06.05.2026
Справа № 522/7262/25
Провадження № 2/522/153/26
Приморський районний суд м. Одеси у складі: головуючого – судді Ярема Х.С., сторони - не з`явились, розглянув справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

ВСТАНОВИВ:
04.04.2025 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 .
Позивач просить суд: 
витребувати на його користь із чужого незаконного володіння ОСОБА_2 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 .
05.05.2025 відкрито загальне позовне провадження, залучено третіх осіб.
07.07.2025 третя особа ОСОБА_3 подала пояснення.
06.01.2026 закрито підготовче провадження.
Позивач звернення до суду з цим позовом пояснює тим, що у власності ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (дід і баба позивача) перебувала квартира, АДРЕСА_1 . Дід і баба померли. Спадкоємцями після їх смерті є онуки ОСОБА_1 та ОСОБА_7 . Під час оформлення спадщини вони дізнались, що сторонні особи у незаконний спосіб за життя ОСОБА_5 та ОСОБА_6 переоформили право власності на квартиру на ОСОБА_3 на підставі укладеного на біржі простого письмового договору купівлі-продажу нерухомого майна від 22.10.2003. Потім 27.11.2018 ніби-то ОСОБА_3 продала ОСОБА_4 цю квартиру. Далі 22.10.2020 ОСОБА_4 продав квартиру ОСОБА_8 . З цього приводу відкрито кримінальну справу. Постановою апеляційного суду від 05.09.2024 витребувано на користь іншого спадкоємця ОСОБА_7 із незаконного володіння ОСОБА_8 1.2 частину квартири, оскільки договір купівлі-продажу від 22.10.2003 був підробленим. ОСОБА_1 теж має право на 1/2 частку квартири, яка продовжує перебувати у незаконній власності ОСОБА_8 . 
Третя особа ОСОБА_3 пояснила, що фактично договір купівлі-продажу квартири 22.10.2003 не укладався, він є підробленим.
Судом встановлено такі обставини справи.
На підставі свідоцтва про право власності на житло від 23.09.1994 № НОМЕР_1 виданого КЕЧ Одеського району, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в рівних частках є власниками квартири, АДРЕСА_1 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_9 .
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_10 .
Дочка ОСОБА_11 та син ОСОБА_12 померли раніше від батьків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 
06.06.2016 із заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_7 (спадкоємець першої черги).
09.06.2016 ОСОБА_1 (спадкоємець першої черги) звернувся із заявою про прийняття спадщини.
Із заявою про прийняття спадщини звертались ще сестри померлого ОСОБА_5 - ОСОБА_13 та ОСОБА_14 (спадкоємці другої черги).
Згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 12.10.2018 за ОСОБА_15 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу №Н/03-0552, що виданий 22.10.2003 Одеською універсальною товарною біржею «ЦЕНТР», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №1668052951101. 
27.11.2018 за ОСОБА_16 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 на підставі нотаріального договору купівлі-продажу № 329 від 27.11.2018, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №1668052951101. 
22.10.2020 за ОСОБА_17 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 на підставі нотаріального договору купівлі-продажу №702 від 27.11.2018, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №1668052951101.
Згідно з нотаріально посвідченою 03.08.2021 заявою ОСОБА_18 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) вона ніколи не укладала договір купівлі-продажу №Н/03-0552, від 22.10.2003 Одеською універсальною товарною біржею «ЦЕНТР», не підписувала його, не оформляла право власності. Договорів із ОСОБА_16 27.11.2018 не укладала, коштів за продаж квартири не отримувала. 
КП «Бюро технічної інвентаризації» листом від 06.06.2023 №1751/03.01-08 повідомило, що інформації щодо реєстрації права власності на зазначений об`єкт нерухомості за цим договором немає.
Одеська товарна біржа «Центр» підтвердила, що не посвідчувала договір купівлі-продажу Н/03-0552, виданий 22.10.2003, договір не укладався, не посвідчувався товарною біржею.
За даним фактом відкрито кримінальне провадження №42018162010000085 від 17.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.
Постановою Одеського апеляційного суду від 05.09.2024 (справа №522/3710/22) витребувано на користь ОСОБА_7 із незаконного володіння ОСОБА_2 частину квартири АДРЕСА_1 . 
Висновки суду.
Згідно зі ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно він особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.
Пунктом 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України встановлено, що в разі придбання майна за відплатним договором в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у випадку, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.
Згідно зі ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
У статті 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, яким відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.
В спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України. Якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, право розпорядження нерухомим майном виникає в нього з моменту державної реєстрації цього майна (частина друга статті 1299 ЦК України). Спадкоємець, який прийняв у спадщину нерухоме майно, ще до його державної реєстрації має право витребовувати це майно від його добросовісного набувача з підстав, передбачених статтею 388 ЦК України, зокрема у разі, якщо воно вибуло з володіння спадкодавця поза волею останнього.
Таким чином, оскільки відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, право на витребування майна від добросовісного набувача, передбачене статтею 388 ЦК України, переходить до спадкоємців власника.
Позивач у встановленому законом порядку подав заяву про прийняття спадщини після смерті діда. Батько позивача, якому за життя його батьки - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 кожен заповів свою частку, помер раніше заповідачів (батьків, тому у спадщину не вступив). Спадкування за правом представлення — це порядок, за яким родичі (онуки, правнуки, племінники тощо) отримують частку спадщини, яка належала б їхньому померлому до відкриття спадщини родичу-спадкоємцю за законом. Вони стають на місце померлого (першої, другої або третьої черги) і ділять між собою лише його частку, згідно зі ст. 1266 ЦК України. 
Таким чином, набув право захищати свої права на спадкове майно, у тому числі шляхом витребування цього майна із чужого незаконного володіння на підставі статті 388 ЦК України.
За загальним правилом, якщо право власності на спірне нерухоме майно зареєстроване за іншою особою, то належному способу захисту права відповідає вимога про витребування від (стягнення з) цієї особи нерухомого майна. Задоволення віндикаційного позову, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; такий запис вноситься виключно у разі, якщо право власності на нерухоме майно зареєстроване саме за відповідачем, а не за іншою особою. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними.
Отже, у тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними. Власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника.
Квартира вибула з володіння спадкодавців в незаконний спосіб не з їхньої волі, і не з волі спадкоємців. Одеська товарна біржа «Центр» підтвердила, що не посвідчувала договір купівлі-продажу Н/03-0552, виданий 22.10.2003, договір не укладався, не посвідчувався товарною біржею. КП «Бюро технічної інвентаризації» листом від 06.06.2023 №1751/03.01-08 повідомило, що інформації щодо реєстрації права власності на зазначений об`єкт нерухомості за цим договором немає. Згідно з нотаріально посвідченою 03.08.2021 заявою ОСОБА_18 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) вона ніколи не укладала договір купівлі-продажу №Н/03-0552, від 22.10.2003 Одеською універсальною товарною біржею «ЦЕНТР», не підписувала його, не оформляла право власності. Договорів із ОСОБА_16 27.11.2018 не укладала, коштів за продаж квартири не отримувала. 
Крім того, з тих самих підстав інший спадкоємець ОСОБА_7 на підставі рішення суду (постанова у справі №522/3710/22 від 05.09.202024) витребував уже з незаконного володіння ОСОБА_2 1/2 частки цієї квартири.
Тому порушене право позивача підлягає захисту шляхом витребування такого майна з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 .
Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, 

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 – задовольнити.

Витребувати на користь ОСОБА_1 із чужого незаконного володіння ОСОБА_2 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір 15 412,52 гривень.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено 06.05.2026.

Суддя Ярема Х.С.