Номер провадження 2/754/2286/26
Справа №752/8990/25

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ 
Іменем України

07 травня 2026 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Скрипки О.І.,
при секретарі Моторенко К.О., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт-Дім-Славський» про розірвання договору про пайову участь та стягнення збитків, -
ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт-Дім-Славський»(далі по тексту - ОК «ЖБК «Комфорт-Дім-Славський») про розірвання договору про пайову участь та стягнення збитків.
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 19.02.2018 року між ним та відповідачем було укладено договір № КД-73/2А/110 про пайову участь, за умовами якого він взяв на себе зобов`язання вчасно та у повному обсязі здійснити пайовий внесок до кооперативу, а кооператив взяв на себе зобов`язання організувати будівництво об`єкту будівництва - клубний дім за адресою: АДРЕСА_1 , введення його в експлуатацію та забезпечення набуття членом кооперативу права власності на квартиру в порядку, строки та на умовах, визначених договором. Строк завершення будівництва та введення в експлуатацію - другий квартал 2018 року. 
Як зазначає позивач, ним було виконано у повному обсязі умови договору щодо сплати пайового внеску, в той час, як свої зобов`язання за договором відповідач не виконав, квартиру у власність позивача не передав, чим завдав збитків у розмірі ринкової вартості квартири в розмірі 2 071 500,00 грн. 
Посилаючись на викладені обставини, позивач просить суд розірвати вищевказаний договір, стягнути з відповідача на його користь завдані збитки в розмірі 2 071 500,00 грн., а також судовий збір та інші судові витрати.
Ухвалою Голосіївського районного суду м.Києва від 16.04.2025 року справу передано до Деснянського районного суду м.Києва для розгляду за підсудністю.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 13.06.2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 30.10.2025 року закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті.
В судове засідання представник позивача Линник Є.В. не з`явився, надавши заяву, в якій позовні вимоги підтримав, а також просив розглянути справу в його відсутність, проти винесення заочного рішення суду не заперечував.
Відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцезнаходженням, явку свого представника не забезпечив, відзив на позовну заяву не подав.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи обставини, суд вважає можливим розглянути справу в заочному порядку у відсутність сторін, проти чого не заперечував представник позивача в своїй заяві.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснено без фіксування судового процесу.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов наступного висновку.
Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, 19.02.2018 року між ОК «ЖБК «Комфорт-Дім-Славський» з однієї сторони та асоційованим членом кооперативу - позивачем ОСОБА_1 було укладено договір №КД-73/2А/110 про пайову участь, за умовами п.2.1 якого член кооперативу зобов`язується вчасно та в повному обсязі здійснити пайовий внесок до кооперативу, а кооператив зобов`язується організувати будівництво об`єкту будівництва, введення його в експлуатацію та забезпечити набуття членом кооперативу права власності на квартиру в порядку, строки та на умовах, визначених цим договором. 
Згідно п.п.1.1, 1.2, 3.1 договору, об`єктом будівництва є клубний дім, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , предметом договору є квартира з наступними характеристиками: поверх 6, номер квартири - 110, кількість кімнат - 2, загальна проектна площа - 52,46 кв.м.
Відповідно до п.п.4.1, 4.3 договору, сума пайового внеску члену кооперативу становила 839 360,00 грн., що підлягала сплаті: до 27.02.2018 року - 302 000,00 грн., до 12.03.2018 року - 537 360,00 грн.
За пунктом 3.4 договору, запланований термін завершення будівництва об`єкта будівництва та здійснення його введення в експлуатацію згідно з діючими нормативно-правовими актами - другий квартал 2018 року. 
На виконання умов договору позивачем було сплачено на рахунок відповідача 839 360,00 грн., що підтверджується квитанціями № 2-194 від 19.02.2018 року, № 2 203 від 20.02.2018 року, № 2 212 від 21.02.20218 року, № 2 222 від 22.02.2018 року, № 2 232 від 23.02.2018 року, № 2 262 від 26.02.2018 року, № 2 272 від 27.02.2018 року, платіжним дорученням № 296 від 06.03.2018 року та довідкою ОК «ЖБК «Комфорт-Дім-Славський» № 126 від 20.03.2019 року про сплату пайового внеску. 
Згідно звіту про оцінку майна, складеного оцінювачем ФОП ОСОБА_2 , ринкова вартість квартири за проектними даними, вказаними у договорі, становить 2 071 500,00 грн. 
Як зазначає позивач, відповідач свої зобов`язання за вказаним договором не виконав, будівництво не здійснює, квартиру, яка є предметом договору, у власність не передав, чим завдав збитків. 
Вирішуючи спір по суті, суд керується наступними нормами права.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини (частина 2 статті 11 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України)).
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 626 ЦК України).
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина 1 статті 628 ЦК України).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина 1 статті 526 ЦК України).
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення (частини 1 та 2 статті 612 ЦК України).
Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору (частина 2 статті 651 ЦК України).
За змістом правових позиції Верховного Суду, викладених у постановах від 04.09.2019 року у справі № 361/5893/16-ц, від 14.07.2021 року у справі №504/2353/15 та інших - предметом договору про пайову участь у кооперативі є придбання асоційованим членом кооперативу квартири для особистих потреб за рахунок пайового внеску, а тому на такі правовідносини поширюються положення Закону України «Про захист прав споживачів».
Споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим (частина 1 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів»).
Відповідно до положень частини першої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Статтею 611 ЦК України встановлено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків.
Відповідно до частин другої, третьої статті 22 ЦК України збитками є:
1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);
2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ особи, яке пов`язане з утиском його інтересів як учасника певних суспільних відносин і яке виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати.
Збитками в розумінні цивільного законодавства є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
За змістом статті 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.
Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.
Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.
При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.
Уклавши договір, позивач набув права асоційованого члена ОК ЖБК «Комфорт-Дім-Славський». У цих правовідносинах учасник виступив в якості особи, яка замовила у ОК ЖБК «Комфорт-Дім-Славський» послуги із забезпечення будівництва квартири, за які сплатила грошові кошти, маючи намір отримати її у власність.
Позивач на виконання умов договору сплатив відповідачу пайові внески на загальну суму 839 360,00,00 грн. При цьому, доказів того, що відповідач приступив до виконання будівельних робіт згідно договору та організував будівництво та здачу об`єкта в експлуатацію в обумовлений договором строк у другому кварталі 2018 року або того, що відповідач повернув позивачу сплачені останнім грошові кошти матеріали справи не містять.
Тобто, відповідач істотно порушив умови договору, внаслідок чого позбавив позивача того, на що він розраховував при укладенні договору отримання квартири в об`єкті будівництва, обов`язок організації будівництва якого договором покладено на відповідача, а також завдав позивачу збитків у розмірі сплаченого пайового внеску.
Виходячи з викладеного, суд вважає, що через істотне порушення відповідачем умов договору позивач був позбавлений того, чого очікував за договором (отримати у власність проінвестований об`єкт нерухомості), тобто на що він розраховував під час укладення договору про пайову участь, внаслідок чого йому було спричинено шкоди у розмірі сплачених на виконання цього договору коштів в розмірі 839 360,00 грн., тому наявні правові підстави для розірвання вказаного договору та стягнення цих грошових коштів. Підстав для стягнення з відповідача збитків в розмірі 2 071 500,00 грн., визначених позивачем з оцінки ринкової вартості не збудованої квартири, суд не вбачає.
Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Положеннями ч.1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
За приписами ч.ч.1, 2 ст.10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч.2, 3 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
За змістом ст.78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, додержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
За приписами ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У відповідності до ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до положень Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Коробов проти України» (заява № 39598/03 від 21 липня 2011 року) суд вказав, що при оцінці доказів, суд, як правило - застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.
Європейський суд з прав людини також вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Таким чином, аналізуючи зібрані по сплаві докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог, а саме про розірвання укладеного між сторонами у справі договору та стягнення з відповідача на користь позивача збитків в розмірі 839 360,00 грн. Інші доводи сторони позивача, викладені у позові, висновки суду не спростовують і підстав для задоволення позову у повному обсязі не дають.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача належить стягнути документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору пропорційно до задоволених вимог в розмірі 6625,33 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265, 280-289 ЦПК України, суд, -
В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Розірвати договір про пайову участь від 19.02.2018 року № КД-73/2А/110, укладений між Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт-Дім-Славський» та ОСОБА_1 .
Стягнути з Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Комфорт-Дім-Славський» (код ЄДРПОУ 40762615) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) збитки в розмірі 839 360,00 грн. , а також судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 6625,33грн.
В іншій частині позовних вимог - відмовити. 
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: