ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 500/228/26
19 травня 2026 року	м.Тернопіль	
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі судді Чепенюк О.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фреш Органік Кофі" до Тернопільської митниці (як відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про визнання протиправними та скасування рішень, 
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Фреш Органік Кофі" (далі – ТОВ "Фреш Органік Кофі", Товариство, позивач) через представника звернулося до суду з позовом до Тернопільської митниці, у якому просить визнати протиправним та скасувати два рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2025/000331/2 від 17.10.2025 та № UA403070/2025/000337/2 від 23.10.2025.
Позов обґрунтовано тим, що з метою митного оформлення ввезеного на територію України товару - кави, уповноваженим представником Товариства у жовтні 2025 року подано дві електронні митні декларації (далі - МД) № 25UA403070009203U9 та № 25UA403070009204U8 з вартістю товару за ціною договору (2,85 дол. США/кг) з документами на підтвердження заявленої митної вартості.
Проте митний орган прийняв спірні рішення, яким скоригував митну вартість товару за резервним методом згідно зі статтею 64 Митного кодексу України (далі - МК України) до суми 5,53 дол. США/кг, аргументуючи тим, що у поданих до митного оформлення документах наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості товару; на вимогу митного органу не надано документів, що підтверджують митну вартість товару (за наявності) - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, копію митної декларації країни відправлення, висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. Ще відповідач вказав ряд недоліків (невідповідностей) в документах, що підтверджують транспортні витрати. Так, експедитором по договору виступає ТОВ "АФ-Групп Україна", а в залізничній накладній від 17.09.2025 до виконання перевезення вантажу залізничним транспортом залучалась третя особа - «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.», інформація про її причетність до перевезення вантажу залізничним транспортом окрім накладної відсутня, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між ТОВ "АФ-Групп Україна" та «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.». Відсутня оплата по рахунках за послуги з перевезення вантажу, не включено у рахунки оплату за перевантаження контейнера з товаром з корабля на залізничну платформу, що може свідчити про неповноту включення витрат, пов`язаних з наданням транспортно-експедиційних послуг за межами митної території України. Не подано митну декларацію країни відправлення, що не дозволяє впевнитися в достовірності заявлених відомостей щодо умов поставки та вартості товару, які впливають на формування митної вартості товару.
Позивач з такими рішеннями не погоджується та вважає їх протиправними, так як декларантом було надано усі документи, передбачені частиною другою статті 53 МК України, які дають можливість митному органу однозначно визначити митну вартість задекларованого товару за основним методом. Жодних розбіжностей у документах, поданих для митного оформлення і які мають вплив на правильність визначення митної вартості, не було, а тому у відповідача були відсутні підстави для витребування додаткових документів. 
Декларантом до митних декларацій надано документи, що відповідають переліку, вказаному у частині другій статті 53 МК України: зовнішньоекономічний контракт №ІМ/01/05-25 від 01.05.2025, специфікацію до контракту, рахунок (інвойс) відправника, калькуляцію виробника, прайс-лист постачальника, прайс-лист виробника, сертифікати якості та про походження товару, коносамент, договір транспортно-експедиційного обслуговування, довідку про транспортно-експедиційні витрати, рахунок на оплату тощо.
Спростовуючи оскаржувані рішення, позивач вказує, що при поданні пояснень декларант надав контролюючому органу інформацію, що за послуги перевезення на момент митного оформлення не здійснено оплату через недостатність фінансування. Не здійснення декларантом оплати транспортних витрат у встановлений договором строк, пов`язане з виконанням умов договору його учасниками та безпосередньо не впливає на визначення вартості транспортних витрат. Інші докази, зокрема, видана експедитором ТОВ "АФ-Групп Україна" довідка про транспортні витрати разом з договором на надання транспортно-експедиторського обслуговування, які надавалися митному органу, є допустимими та достатніми доказами на підтвердження витрат на перевезення товарів. При цьому законодавство у рахунку на оплату не зобов`язує експедитора деталізувати кожну операцію (зокрема перевантаження контейнера), на що безпідставно звертає увагу митний орган.
При наданні послуг транспортно-експедиторського обслуговування експедитор ТОВ "АФ-Групп Україна" за умовами договору мав право при необхідності для виконання своїх зобов`язань за договором, укладати від свого імені договори з транспортними організаціями, контейнерними лініями, автомобільними перевізниками, складами зберігання та іншими організаціями, тобто міг залучати третіх осіб.
Позивач вказує, що у відповідача були всі документи, які підтверджували можливість визначити митну вартість товару за ціною договору по кожній з двох МД. Визначення відповідачем митної вартості товару та коригування її у сторону збільшення за резервним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства України, що слугувало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 16.02.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цій справі, постановлено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у строк, встановлений статтею 258 КАС України, суддею одноособово.
У строк, встановлений судом, надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач позовні вимоги заперечує. Наводить положення митного законодавства, що підлягають до застосування у спірних правовідносинах, та вказує, що 13.10.2025 уповноваженою особою позивача було подано дві МД, за якими до митного оформлення заявлена кава. До митного оформлення подано ряд документів. Під час їх опрацювання та здійснення перевірки числового значення заявленої декларантом митної вартості товарів автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» (далі - АСМО «Інспектор») було згенеровано відповідні форми митного контролю. Також АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур із зазначенням про можливе заниження митної вартості товарів.
Митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами якої виявлено невідповідності, через що витребовувалися додаткові документи. У митного органу виникли сумніви щодо заявленої митної вартості товару, у зв`язку з чим розпочато процедуру консультацій, за результатами якої не підтверджено заявлену декларантом митну вартість товару, через що прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів. У графі 33 кожного з рішень зазначено причини, через які заявлена декларантом митна вартість не могла бути визнаною, описано послідовність застосування методів визначення митної вартості. Сумніви митного органу стосуються можливого заниження такої складової митної вартості як транспортні витрати через перевезення вантажу різними видами транспорту та відсутність договору про залучення третьої особи на перевезення залізничним транспортом, відсутність витрат на перевантаження контейнера з товаром тощо. Декларантом не подано декларацію країни відправника, що не дає можливості впевнитися у достовірності заявлених відомостей щодо умов поставки та вартості товару, які впливають на формування митної вартості товару.
Представник відповідача вказує, що оскаржувані рішення прийняті з дотриманням вимог чинного законодавства та обґрунтовано, просить у задоволенні позову відмовити повністю. 
Інших заяв по суті справи до суду не надходило. 
Ухвалою суду від 04.03.2026 залишено без задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні.

Суд, дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.
ТОВ "Фреш Органік Кофі" зареєстроване як юридична особа, основним видом діяльності є оптова торгівля кавою, чаєм, какао та прянощами. 
01.05.2025 між компанією "REDFOUR MSS Limited, Edinburg, UK " (Велика Британія, продавець) та "Фреш Органік Кофі" (Україна, покупець) укладено зовнішньоекономічний контракт № ІМ/01/05-25, згідно з умовами якого продавець продає, а покупець купує каву зелену в зернах (робуста) Guinea (далі товар), в кількості і асортименті вказаному в додатках-специфікаціях (рахунках-фактурах) до цього контракту, що є його невід`ємною частиною на умовах, викладених у цьому контракті (пункт 1.1)
Ціна на товар, який продається за цим контрактом становить 2,85 долари США за один кілограм кави на умовах доставки FOB (Free on Board /Вільно на борту) відповідно до вимог Міжнародних правил щодо тлумачення термінів "Інкотермс" (в редакції 2020 року) Конакрі, Гвінея. Загальна вартість партії товару вказується в додатках-специфікаціях (рахунках-фактурах) на кожну поставку товару до цього контракту (пункт 2.1). В ціну включена вартість тари, упаковки, маркування (пункт 2.2).
Продавець поставляє покупцю товари, що продаються за цим контрактом, на умовах FOB (Free on Board /Вільно на борту) відповідно до вимог Міжнародних правил щодо тлумачення термінів "Інкотермс" (в редакції 2020 року) Конакрі, Гвінея протягом терміну дії даного контракту. Дата доставки - це дата завантаження товару на борт судна в місці доставки (пункт 3.1.).
Товари поставляються партіями узгодженими в додатках-специфікаціях (рахунках-фактурах) до цього контракту (пункт 3.2).
Термін поставки узгоджується сторонами і фіксується в рахунку-проформі (проформа) для кожної окремої партії. У разі затримки доставки товару, продавець зобов`язаний повідомити покупця, не пізніше ніж за десять днів до дати поставки узгодженої в специфікації (пункт 3.3).
Вантажовідправником по даному контракту є: AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (пункт 3.4).
Платежі за товари, що постачаються повинні проводиться в доларах США в безготівковій формі на рахунок продавця з використанням платіжних доручень (пункт 4.1).
Платежі за цим контрактом здійснюються покупцем шляхом оплати вартості поставленого товару протягом 180 днів з моменту поставки, на підставі підписаних сторонами специфікацій та виставленого продавцем рахунку-фактури (інвойсу) (пункт 4.2).

На виконання цього зовнішньоекономічного контракту Товариством згідно з рахунком-фактурою (інвойс) № 5/25 від 21.06.2025 на митну територію України ввезено товар.
13.10.2025 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення Бондаренко Є.П., подано до митного оформлення МД типу ІМ40АА № 25UA403070009203U9, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення наступний товар: кава не смажена, зелена з кофеїном в зернах для промислової переробки: GUINEA SCREEN 16 ROBUSTA (Робуста) - 320 мішків (19080 кг). Торговельна марка: нема даних Виробник: AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL. Країна виробництва: Гвінея-GN.
До цієї МД відповідно до інформації, що міститься в графі 44, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: сертифікат якості № 1198/ONCQ/AGUIPEX/2025 від 29.07.2025; пакувальний лист № 02-11 від 21.06.2025; пакувальний лист № 2/02-11 від 10.10.2025; рахунок-фактура (інвойс) № 5/25 від 21.06.2025; коносамент № 254354879 від 29.07.2025; накладна ЦІМ (СІМ consignment note (rail)) №37555268 від 17.09.2025; фітосанітарний сертифікат № 1492/2025 від 29.07.2025; сертифікат про походження товару № 1198/MC/ONCQ/AGUIPEX/2025 від 29.07.2025; статус особи, яка подає митну декларацію №2; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №1548 від 10.10.2025 та №1549 від 10.10.2025; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 28320 від 10.10.2025; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, № ІМ/01/05-25 від 01.05.2025 та специфікація № 2 від 21.06.2025; договір про надання послуг митного брокера № 24/03-21-2 від 24.03.2021; договір (контракт) про перевезення № TEO-043888444 від 08.05.2023; договір (контракт) про перевезення - заявка № 28320 від 27.08.2025; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №13458103 від 03.10.2025; інші некласифіковані документи - акт зважування б/н від 03.10.2025, акт фіз. огляду б/н від 03.10.2025, фото б/н від 03.10.2025; акт про невідповідність товарів відомостям, зазначеним у документах, необхідних для здійснення їх митного контролю, про пошкодження товарів, їх упаковки чи маркування або про їх втрату №1 від 03.10.2025.
Порядком виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631 (надалі - Порядок № 631), передбачено, що однією з митних формальностей, що виконуються митним органом при здійсненні митного оформлення МД, є контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД за допомогою автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР).
Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, АСМО «Інспектор» було згенеровано форми митного контролю: « 000 Інформаційне повідомлення»; « 105-2 Здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів підрозділом митного оформлення»; « 106-2 Витребування документів, необхідних для підтвердження заявленої митної вартості товарів»; « 115-7 Перевірка товарів на предмет порушення прав інтелектуальної власності», « 119-6 Перевірка на предмет застосованих санкцій відповідно до Закону України «Про санкції»». Також АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур.
Митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:
«Згідно ст.21 МК України розпочинається процедура консультації.
За результатами опрацювання поданих до митного оформлення документів встановлено розбіжності, а саме: в договорі про транспортно-експедиторське обслуговування від 08.05.2023 № TEO-043888444 де експедитором зазначено ТОВ "АФ-Групп Україна", а в залізничній накладній від 17.09.2025 №37555268 до виконання перевезення вантажу залізничним транспортом залучалась третя особа - «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.». Інформація, яка б підтверджувала причетність «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.» до перевезення вантажу залізничним транспортом, окрім накладної, відсутня, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між ТОВ "АФ-Групп Україна" та «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.». Також згідно пункту 4.3. вищевказаного договору клієнт оплачує послугу з перевезення вантажу, супутні витрати пов`язані з таким перевезенням (завантаження і /або розвантаження вантажу, агентський збір, тощо) на підставі виставленого рахунку протягом трьох календарних днів з моменту виставлення рахунку. Рахунки на оплату №1548 та №1549 виставлено 10.10.2025. Однак документів, які б підтверджували оплату даного рахунку, надано не було. Також даний рахунок виставлений за послуги: фрахт, залізничне перевезення до митного кордону України, залізничне перевезення з митного кордону на території України, винагорода послуг експедитора. Товар переміщувався в контейнері № MSKU4064415 кораблем, а потім залізничним транспортом. Тобто здійснювалось перевантаження даного контейнера з товаром з корабля на залізничну платформу, що не відображено як послугу з перевезення в даному рахунку на оплату.
Зазначене вище може свідчити про неповноту включення витрат, пов`язаних з наданням транспортно-експедиційних послуг за межами митної території України.
У зв`язку з тим, що виявлені розбіжності, прошу відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи: банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; каталоги, специфікації, прайс-лист виробника товару».
Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці надано письмові пояснення від 16.10.2025 та додатково було надано: прайс-лист від 01.05.2025; розрахунок ціни (калькуляція) від 21.05.2025.
За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2025/000331/2 від 17.10.2025, у графі 33 якого зазначено, що у документах наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару; копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, враховуючи також те, що митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою.
Ще у рішення вказано, що за результатами опрацювання документів встановлено наступне: оцінюваний товар постачається на підставі зовнішньоекономічного договору від 01.05.2025 № ІМ/01/05-25. В договорі про транспортно-експедиторське обслуговування від 08.05.2023 № ТЕО-043888444, де експедитором зазначено ТОВ "АФ-Групп Україна", а в залізничній накладній від 17.09.2025 №37555268 до виконання перевезення вантажу залізничним транспортом залучалась третя особа - «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.». Інформація, яка б підтверджувала причетність «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.» до перевезення вантажу залізничним транспортом окрім накладної відсутня, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між ТОВ «АФ- ГРУПП УКРАЇНА» та «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.».
Також згідно пункту 4.3. вищевказаного договору клієнт оплачує послугу з перевезення вантажу, супутні витрати пов`язані з таким перевезенням (завантаження і/або розвантаження вантажу, агентський збір тощо) на підставі виставленого рахунку протягом трьох календарних днів з моменту виставлення рахунку. Рахунки на оплату №1548 та №1549 виставлено 10.10.2025. Однак документів, які б підтверджували оплату даного рахунку, надано не було.
Також даний рахунок виставлений за послуги: фрахт, залізничне перевезення до митного кордону України, залізничне перевезення з митного кордону на території України, винагорода послуг експедитора. Товар переміщувався в контейнері № MSKU4064415 кораблем, а потім залізничним транспортом. Тобто здійснювалось перевантаження даного контейнера з товаром з корабля на залізничну платформу, що не відображено, як послугу з перевезення в даному рахунку на оплату. Зазначене вище може свідчити про неповноту включення витрат пов`язаних з наданням транспортно-експедиційних послуг за межами митної території України.
Не подано митну декларацію країни відправлення, що не дозволяє впевнитися в достовірності заявлених відомостей щодо умов поставки та вартості товару, які впливають на формування митної вартості товару.
У рішенні вказано, що за результатом проведеної консультації з декларантам не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статтями 58, 59-63 МК України. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно статті 64 МК України. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо вартості за ЕМД від 31.03.2025 № 25UA209170027479U2 (товар - кава несмажена (зелена) з кофеїном для промислової переробки.Sierra Leone Raw Robusta Coffee faq. Умови поставки - FCA) на рівні 5,53 дол. США/кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.
У зв`язку з прийняттям рішення про визначення митної вартості № UA403070/2025/000331/2 від 17.10.2025, митним органом видано картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів.
З метою випуску товару у вільний обіг, декларант скористався правом, визначеним частиною сьомою статті 55 МК України та подав нову митну декларацію № 25UA403070009350U1, сплативши суму митних платежів згідно із заявленою митною вартістю із наданням гарантій відповідно до розділу X МК України в забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом.

На виконання вже згаданого зовнішньоекономічного контракту № ІМ/01/05-25 від 01.05.2025 Товариством згідно з рахунком-фактурою (інвойс) № 6/25 від 21.06.2025 на митну територію України ввезено ще товар.
13.10.2026 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення Бондаренко Є.П., було подано до митного оформлення МД типу ІМ40АА № 25UA403070009204U8, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення наступний товар: кава не смажена, зелена з кофеїном в зернах для промислової переробки: GUINEA SCREEN 16 ROBUSTA (Робуста) - 320 мішків (19160 кг). Торговельна марка: нема даних Виробник: AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL. Країна виробництва: Гвінея-GN.
До МД як вбачається із інформації, що міститься в графі 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: сертифікат якості № 1198/ONCQ/AGUIPEX/2025 від 29.07.2025; пакувальний лист № 02-12 від 21.06.2025; пакувальний лист № 2/02-12 від 10.10.2025; рахунок-фактура (інвойс) № 6/25 від 21.06.2025; коносамент № 254354879 від 29.07.2025; накладна ЦІМ (СІМ consignment note (rail)) №37555268 від 17.09.2025; фітосанітарний сертифікат № 1492/2025 від 29.07.2025; сертифікат про походження товару № 1198/MC/ONCQ/AGUIPEX/2025 від 29.07.2025; статус особи, яка подає митну декларацію №2; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №1548 від 10.10.2025 та №1549 від 10.10.2025; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 28320 від 10.10.2025; зовнішньоекономічний договір (контракт) № ІМ/01/05-25 від 01.05.2025 з доповненням - специфікація № 2 від 01.05.2025; договір про надання послуг митного брокера № 24/03-21-2 від 24.03.2021; договір (контракт) про перевезення № TEO-043888444 від 08.05.2023; договір (контракт) про перевезення - заявка № 28320 від 27.08.2025; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №13458103 від 03.10.2025; інші некласифіковані документи - акт зважування б/н від 03.10.2025; акт фіз. огляду б/н від 03.10.2025; фото б/н від 03.10.2025; акт про невідповідність товарів відомостям, зазначеним у документах, необхідних для здійснення їх митного контролю, про пошкодження товарів, їх упаковки чи маркування або про їх втрату №2 від 03.10.2025.
Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку № 684 АСМО «Інспектор» було згенеровано форми митного контролю такі ж як і в попередньому випадку; АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур.
В порядку проведення консультацій Тернопільською митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів такого ж змісту, що й у попередньому випадку лише з посиланням на окремі документи, які стосуються саме цієї поставки товару, зокрема на переміщення товару у контейнері № MSKU5468324. 
Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці були надані письмові пояснення від 22.10.2025 та такі додаткові документи: прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 01.05.2025; розрахунок ціни (калькуляція) №б/н від 21.05.2025.
За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2025/000337/1 від 23.10.2025, у графі 33 якого зазначено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за основним методом визначення митної вартості товару, у зв`язку з тим, що у документах наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару; копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, враховуючи також те, що митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою.
У цьому рішенні вказано, що за результатами опрацювання документів встановлено наступне: оцінюваний товар постачається на підставі зовнішньоекономічного договору від 01.05.2025 № IM/01/05-25. В договорі про транспортно-експедиторське обслуговування від 08.05.2023 № TEO-043888444, де експедитором зазначено ТОВ "АФ-Групп Україна", а в залізничній накладній від 17.09.2025 №37555268 до виконання перевезення вантажу залізничним транспортом залучалась третя особа - «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.». Інформація, яка б підтверджувала причетність «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.» до перевезення вантажу залізничним транспортом окрім накладної відсутня, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між ТОВ "АФ-Групп Україна" та «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.».
Згідно пункту 4.3. вищевказаного договору клієнт оплачує послугу з перевезення вантажу, супутні витрати пов`язані з таким перевезенням (завантаження і/або розвантаження вантажу, агентський збір, тощо) на підставі виставленого рахунку протягом трьох календарних днів з моменту виставлення рахунку. Рахунки на оплату №1548 та №1549 виставлено 10.10.2025. Однак документів, які б підтверджували оплату даного рахунку, надано не було.
Також даний рахунок виставлений за послуги: фрахт, залізничне перевезення до митного кордону України, залізничне перевезення з митного кордону на території України, винагорода послуг експедитора. Товар переміщувався в контейнері № MSKU5468324 кораблем, а потім залізничним транспортом. Тобто здійснювалось перевантаження даного контейнера з товаром з корабля на залізничну платформу, що не відображено як послугу з перевезення в даному рахунку на оплату. Зазначене вище може свідчити про неповноту включення витрат пов`язаних з наданням транспортно-експедиційних послуг за межами митної території України. Також не подано митну декларацію країни відправлення, що не дозволяє впевнитися в достовірності заявлених відомостей щодо умов поставки та вартості товару, які впливають на формування митної вартості товару.
У рішенні є посилання на те, що за результатом проведеної консультації з декларантам не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статтями 58, 59-63 МК України. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно статті 64 МК України. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо вартості за ЕМД від 31.03.2025 № 25UA209170027479U2 (товар - кава несмажена (зелена) з кофеїном для промислової nepepo6ku:Sierra Leone Raw Robusta Coffee faq. Умови поставки - FCA) на рівні 5,53 дол. США/кг.
У зв`язку з прийняттям рішення про визначення митної вартості № UA403070/2025/000337/2 від 23.10.2025, митним органом видано картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів.
З метою випуску товару у вільний обіг, декларант скористався правом, визначеним частиною сьомою статті 55 МК України та подав нову митну декларацію № 25UA403070011235U3 сплативши суму митних платежів згідно із заявленою митною вартістю із наданням гарантій відповідно до розділу X МК України в забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом.
У подальшому, не погоджуючись із відмовою відповідача у прийнятті митної декларації за заявленою митною вартістю за ціною договору та коригуванням митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Рішення відповідача (дії, вчиненні при його прийнятті) як суб`єкта владних повноважень, що є предметом цього позову, підлягає оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.
Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).
Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).
Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.
Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. 
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).
У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Із наведених положень випливає, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.
Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.
Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.
Як обумовлено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Судом встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару в обох випадках подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості – за ціною договору.
Суд дослідив подані декларантом згідно із частиною другою статті 53 МК України документи, які подавалися разом із кожною з МД, а також додатково подані документи. 
Так, на підтвердження заявленої митної вартості товару за ціною договору уповноваженою особою позивача надано такий пакет документів, у відповідності до переліку, визначеного частиною другою статті 53 МК України:
До МД №25UA403070009203U9 (по якій прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2025/000331/2): 
на виконання пункту 1 цієї норми подано декларацію митної вартості з вказівкою на документи, що підтверджують заявлену митну вартість (графа 44 декларації митної вартості);
на виконання пункту 2 - зовнішньоекономічний договір (контракт) № ІМ/01/05-25 від 01.05.2025 з додатком специфікацією № 2 від 21.06.2025, у якій сторони вказали загальну кількість та суму партії товару зеленої кави GUINEA скрін 16 (Робуста) в узгодженій кількості за ціною 2,85 США/кг;
на виконання пункту 3 - рахунок-фактура (інвойс) №5/25 від 21.06.2025 з коригуючим рахунком 1-5/25 від 21.06.2025;
на виконання пункту 4 - платіжні документи не подавались, оскільки оплата за поставлений товар не проведена на момент митного оформлення;
на виконання пункту 5 - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару: пакувальні листи виробника (вантажовідправника). При цьому умови контракту № ІМ/01/05-25 від 01.05.2025 передбачають, що вантажовідправником кави GUINEA скрін 16 (Робуста) є AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (виробник товару), про що сторонами було домовлено при підписанні контракту; калькуляцію виробника;
на виконання пункту 6 - рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №1548 та №1549 від 10.10.2025, заявка №28320 від 27.08.2025 до договору, контракт про перевезення № ТЕО-043888444 від 08.05.2023, довідка №28320 від 10.10.2025;
на виконання пункту 7 - ліцензія на імпорт товару не подавалась, оскільки товар не підлягає ліцензуванню;
на виконання пункту 8 - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування не подавались, оскільки страхування товару не здійснювалось декларантом.
Разом з митною декларацією додатково були надані і інші документи, що стосуються товару: прайс-лист постачальника, прайс-лист виробника, сертифікат якості, сертифікат про походження товару, коносамент. 
До МД №25UA403070009204U8 (по якій прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів № UA403070/2025/000337/2): 
на виконання пункту 1 частини другої статті 53 МК України подано декларацію митної вартості з вказівкою на документи, що підтверджують заявлену митну вартість (графа 44 декларації митної вартості);
на виконання пункту 2 - зовнішньоекономічний договір (контракт) № ІМ/01/05-25 від 01.05.2025 з додатком специфікацією № 2 від 21.06.2025, у якій сторони вказали загальну кількість та суму партії товару зеленої кави GUINEA скрін 16 (Робуста) в узгодженій кількості за ціною 2,85 США/кг;
на виконання пункту 3 - рахунок-фактура (інвойс) №6/25 від 21.06.2025 з коригуючим рахунком 1-6/25 від 21.06.2025;
на виконання пункту 4 - платіжні документи не подавались, оскільки оплата за поставлений товар не проведена на момент митного оформлення;
на виконання пункту 5 - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару: пакувальні листи виробника (вантажовідправника). При цьому умови контракту № ІМ/01/05-25 від 01.05.2025 передбачають, що вантажовідправником кави GUINEA скрін 16 (Робуста) є AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (виробник товару), про що сторонами було домовлено при підписанні контракту; калькуляцію виробника;
на виконання пункту 6 - рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №1548 та №1549 від 10.10.2025, заявка №28320 від 27.08.2025 до договору, контракт про перевезення № ТЕО-043888444 від 08.05.2023, довідка №28320 від 10.10.2025;
на виконання пункту 7 - ліцензія на імпорт товару не подавалась, оскільки товар не підлягає ліцензуванню;
на виконання пункту 8 - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування не подавались, оскільки страхування товару не здійснювалось декларантом..
Разом з митною декларацією додатково були надані і інші документи, що стосуються товару: прайс-лист постачальника, прайс-лист виробника, сертифікат якості, сертифікат про походження товару, коносамент. 
Вище судом зазначені умови контракту № ІМ/01/05-25 від 01.05.2025, відповідно до яких виробник AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL товару, який купується позивачем через посередника REDFOUR MSS LTD, одночасно виступає вантажовідправником по контракту (пункт 3.4 контракту). А тому більшість документів, що підтверджували митну вартість надані саме вантажовідправником – виробником товару. 
У листах поясненнях від 16.10.2025 та 22.10.2025, які подавалися на вимогу відповідача під час процедури консультацій, Товариство повідомляло, що всі документи, які підтверджують митну вартість кави GUINEA скрін 16 (Робуста), отримані від відправника AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (Республіка Гвінея) по контракту № ІМ/01-25 від 01.05.2025, були представлені декларантом. На підтвердження заявленої вартості товару додатково зазначалося, що згідно поданих декларантом документів REDFOUR MSS LTD (Сполучене Королівство) є торговим посередником. Виробником товару є AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL, розташоване за адресою: Anenue de La Republique Immeuble Kebe, BP: 1673, комуна Калум, С Конакрі, Республіка Гвінея. 
Ще зазначалося, що товар REDFOUR MSS LTD як продавець за контрактом № ІМ/01-25 від 01.05.2025, поставив ТОВ «Фреш Органік Кофі» на умовах поставки FOB Conakry за ціною 2,85 доларів США за один кілограм, що підтверджується контрактом № ІМ/01-25 від 01.05.2025, специфікацією №2 від 21.06.2025, інвойсами. Комерційний інтерес торгового посередника складає різницю ціни придбання і продажу, на тих самих умовах поставки, та не включає в себе жодних додаткових фінансово-матеріальних і трудових ресурсів. Вантажовідправником кави GUINEA скрін 16 (Робуста) є AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (виробник товару), про що сторонами було домовлено при підписанні контракту. Також надані пояснення щодо відсутності достатнього фінансування і сплати витрат на транспортування. 

Надаючи оцінку оскаржуваним рішенням суд зазначає, що підстави відмови у прийнятті заявленої позивачем митної вартості в обох рішеннях однакові. Стосовно цих підстав, сумнівів митного органу і розбіжностей, на які вказує відповідач в оскаржуваних рішеннях, то суд встановив наступне.
Відповідач зазначає про неналежне підтвердження транспортних витрат, посилаючись на таке: «в договорі про транспортно-експедиторське обслуговування від 08.05.2023 № ТЕО-043888444, де експедитором зазначено ТОВ «АФ-Групп Україна», а в залізничній накладній від 17.09.2025 №37555268 до виконання перевезення вантажу залізничним транспортом залучалась третя особа - «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.». Інформація, яка б підтверджувала причетність «Ost-West Logistic Poland Sp. Z.o.o.» до перевезення вантажу залізничним транспортом, окрім накладної відсутня, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між ТОВ «АФ-Групп Україна» та «Ost-West Logistic PolandSp. Z.o.o.».
Судом встановлено, що ТОВ "Фреш Органік Кофі" (замовник) укладено договір №ТЕО-О43888444 з ТОВ "АФ-Групп Україна" (експдитор), відповідно до пункту 1.1 якого клієнт доручає, а експедитор зобов`язується організувати за винагороду і за рахунок Клієнта транспортно-експедиторське обслуговування (TEO), перевезення експортно-імпортних і транзитних вантажів у міжнародному сполученні та по території України, а також надавати інші транспортно-експедиторські послуги клієнту за погодженням Сторін.
За змістом пункту 2.1.1 вказаного договору №ТЕО-043888444, експедитор зобов`язується за плату і за рахунок Клієнта організувати перевезення його вантажів на умовах, узгоджених сторонами, а також надавати інші послуги клієнту за погодженням сторін, в тому числі митне оформлення вантажу. При необхідності для виконання своїх зобов`язань за договором, укладати від свого імені договори з транспортними організаціями, контейнерними лініями, автомобільними перевізниками, складами зберігання та іншими організаціями. Документом, що підтверджує наявність та зміст такого договору з транспортними організаціями, є транспортний документ - коносамент (B/L), автомобільна транспортна накладна (CMR, ТТН), залізнична відомість (накладна) (Rail Waybill, СМГС / SMGS), КОТИФ / COTIF), авіанакладна (air waybill). 
Суд вважає слушними пояснення представника позивача про те, що експедитор не зобов`язаний надавати Клієнту копії договорів з організаціями, які залучались ним до здійснення перевезення. Позивач не виступає учасником таких договорів з третіми особами, а тому і не міг їх надати митному органу. Мотивація відповідача у цій частині є необгрунтованою та безпідставою. Належні документи, підтверджуючі понесені витрати декларантом на транспортування, надані до митного оформлення. 
Ще один недолік, на який вказує Тернопільська митниця в оскаржуваних рішеннях стосується відсутності оплати за надані транспортно-експедиційні послуги. Так, відповідач у рішеннях зазначив: «також згідно пункту 4.3. вищевказаного договору (договору про транспортно-експедиторське обслуговування від 08.05.2023 № ТЕО-043888444) клієнт оплачує послугу з перевезення вантажу, супутні витрати пов`язані з таким перевезенням (завантаження і /або розвантаження вантажу, агентський збір, тощо) на підставі виставленого рахунку протягом трьох календарних днів з моменту виставлення рахунку. Рахунки на оплату №1548 та №1549 виставлено 10.10.2025. Однак документів, які б підтверджували оплату даного рахунку, надано не було».
Судом з`ясовано, що ТОВ "Фреш Органік Кофі" у листах поясненнях від 16.10.2025 та 22.10.2025, які подавалися на вимогу відповідача про надання додаткових документів, повідомляло, що за послуги перевезення на момент митного оформлення не здійснено оплату через недостатність фінансування. Відсутність оплати цих послуг не є недоліком для підтвердження витрат на транспортування як складової митної вартості.
Відповідно до пункту 5 частини 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.
Частиною 11 вказаної статті визначено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню, зокрема, витрати на транспортування після ввезення.
Позивачем відповідно до вимог статті 58 МК України до ціни товару було додано витрати на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та плата експедитору.
При цьому суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 31.05.2019 у справі № 804/16553/14, у якій Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду досліджував питання доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення згідно умов МК України. Якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким(-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи).
Цей висновок підтриманий Верховним Судом у постанові від 15.10.2024 у справі №520/6058/24.
З урахуванням наведеного, видана експедитором ТОВ "АФ-Групп Україна" довідка про транспортні витрати разом з договором на надання транспортно-експедиторського обслуговування, які надавалися митному органу, є допустимими та достатніми доказами на підтвердження витрат на перевезення товарів.
Також щодо не здійснення декларантом оплати транспортних витрат у встановлений договором строк, то учасниками договірних відносин визначена відповідальність у пункті 5.3.6 договору транспортно-експедиторського обслуговування від 08.05.2023 №ТЕО-О43888444 за невиконання умов договору. Така обставина стосується виключно договірних зобов`язань клієнта та експедитора та безпосередньо не впливає на визначення вартості транспортних витрат у спірному випадку.
Ще одна обставина, на яку вказує відповідач, у підставах неприйняття митної вартості товарів за ціною договору, стосується того, що рахунок виставлений за послуги: фрахт, залізничне перевезення до митного кордону України, залізничне перевезення з митного кордону на території України, винагорода послуг експедитора. Товар переміщувався в контейнерах № MSKU4064415, № MSKU5468324 кораблем, а потім залізничним транспортом. Тобто здійснювалось перевантаження даного контейнера з товаром з корабля на залізничну платформу, що не відображено як послугу з перевезень в даному рахунку на оплату та може свідчити про не повноту включення витрат пов`язаних з наданням транспортно-експедиційних послуг за межами митної території України.
З цього приводу суд зазначає, що усі надані послуги експедитором клієнту ТОВ "Фреш Органік Кофі" вказані у рахунку, чинне законодавства не вимагає ще більшої деталізації кожної операції (зокрема перевантаження контейнера) чи обов`язкового виділення перевантаження контейнера окремим рядком у рахунку або акті.
Згідно із Законом України “Про транспортно-експедиторську діяльність” експедитор надає комплексну послугу. До експедиторської винагороди або загальної вартості послуг можуть входити різні логістичні операції, зокрема перевалка, перевантаження, портове обслуговування. Закон не зобов`язує експедитора розкривати внутрішню структуру витрат, якщо інше прямо не передбачено договором. Договір має пріоритет (принцип свободи договору). Відповідно до статті 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними у визначенні умов договору. Якщо договором передбачена єдина вартість експедиторської послуги, митний орган не має права вимагати її розбивки в контексті усіх дій, які вчиняв експедитор. Відсутність розбивки витрат сама по собі не є підставою для коригування митної вартості, якщо загальна сума транспортно-експедиторських витрат підтверджена документально та логічно узгоджується з умовами поставки.
Сумніви відповідача у цій частині є безпідстваними. 
Декларант позивача надав митному органу належні та допустимі, достатні докази на підтвердження ціни товару і зазначені документи не містили розбіжностей щодо вартості та вказували, що їх дані піддаються обчисленню. У свою чергу, відповідач не довів обставини, які б викликали обгрунтовані сумніви в достовірності проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару за ціною договору.
При розгляді справи суд не встановив у документах, які подані декларантом до митного оформлення ознак підробки документів чи відсутності у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Щодо мотивів відповідача про те, що ціни на імпортований товар, є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося від цього ж суб`єкта ЗЕД, то такі обставини не є та не можуть бути самостійною підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.
Так, Верховний Суд у постановах від 14.08.2018 у справі № 820/9195/15, від 28.08.2018 у справі № 810/3879/17, від 21.12.2018 у справі №815/1670/17 вказав, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування методу визначення митної вартості товару, обраного декларантом, і не може бути підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за методом визначеним в декларації митної вартості. Такі висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладені у постанові № 815/2552/16 від 15.02.2023.
Щодо спрацювання індикаторів ризиків при митному оформленні товару, ввезеного позивачем, то суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 09.11.2022 у справі № 815/2162/17, в якій касаційний суд зазначив про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів суд оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №420/4820/19, від 25.02.2021 у справі № 810/3295/17, від 23.11.2022 у справі № 810/2547/17).
Також суд не вважає переконливою обставиною для невизнання заявленої декларантом митної вартості товарів відсутність експортної декларації країни відправлення. Суд наводив положення частини другої статті 53 МК України, відповідно до якої декларант подає документи, що підтверджують заявлену митну вартість, зокрема: контракт; рахунок-фактуру (інвойс); транспортні (перевізні) документи; платіжні документи (за наявності); інші документи лише у випадках, прямо передбачених МК України. 
Експортна декларація країни відправлення не входить до цього переліку як обов`язковий документ. Експортна декларація не є документом декларанта. Вона складається експортером або митним брокером країни експорту; подається іноземному митному органу; є документом іноземної юрисдикції, який декларант в Україні не оформлює, не підписує та не завжди має законні підстави отримати. Відтак покладення обов`язку надати такий документ на декларанта є юридично необгрунтованим. Митниця може звернутися із запитом до митних органів іноземної держави в порядку міжнародної адміністративної допомоги, але не може перекладати цей обов`язок на декларанта.
Наведені обставини дають підстави для висновку про те, що у відповідача були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору. Натомість відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у МД, поданих декларантом позивача; не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. 
Суд не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.
Верховний Суд у постанові від 03.12.2020 у справі №810/2749/16 зауважив, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Разом з тим, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
За таких обставин, суд вважає, що відповідач не довів необхідність витребування у позивача додаткових документів для підтвердження митної вартості за обраним декларантом методом її визначення. Крім того, ні в спірних рішеннях, ні у відзиві на позов відповідач не наводить конкретних числових значень складових митної вартості, які не підтвердженні документально. 
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.
При прийнятті спірних рішень відповідач використав інформацію АСМО «Інспектор» та навів номер і дату митної декларації, митну вартість з якої взято за основу. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю ідентичних товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби. Відповідач не вказав, які складові вплинули на формування саме такої вартості, не навів пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, що свідчить про порушення ним вимог статті 55 МК України.
Отже, встановлені судом обставини дають підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем-нерезидентом товару, або, що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.
При цьому митний орган належно не обґрунтував свої рішення про коригування митної вартості товару та не вказав, чому документи, надані декларантом згідно з переліком, передбаченим статтею 53 МК України, унеможливлюють застосування першого (основного) методу визначення митної вартості товару.
Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.
Оскільки рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA403070/2025/000331/2 від 17.10.2025 та № UA403070/2025/000337/2 від 23.10.2025 не ґрунтується на нормах чинного законодавства, то їх слід визнати протиправними та скасувати, а позов належить задовольнити повністю.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, враховуючи, що суд задовольняє позов повністю, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір у сумі 6656,00 грн, перерахований до бюджету згідно з платіжною інструкцією №2504 від 16.01.2026.
Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Фреш Органік Кофі" (проспект Злуки, 41, місто Тернопіль, 46024, код юридичної особи в ЄДРПОУ 43888444) до Тернопільської митниці (як відокремлений підрозділ Державної митної служби України) (вулиця Текстильна, 38, місто Тернопіль, Тернопільська область, 46020, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи в ЄДРПОУ 43985576) про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів №UA403070/2025/000331/2 від 17.10.2025 та № UA403070/2025/000337/2 від 23.10.2025.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фреш Органік Кофі" судовий збір у розмірі 6656,00 грн (шість тисяч шістсот п`ятдесят шість грн 00 коп).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається учасниками справи до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Повний текст рішення складено та підписано 19 травня 2026 року.

Суддя Чепенюк О.В.