ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

30 червня 2026 року	Справа №160/3462/26 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Царікової О.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ДЕРЖАВНОГО ПРОМИСЛОВОГО ПІДПРИЄМСТВА "КРИВБАСПРОМВОДОПОСТАЧАННЯ" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,-

УСТАНОВИВ:
13.02.2026 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшов адміністративний позов ДЕРЖАВНОГО ПРОМИСЛОВОГО ПІДПРИЄМСТВА "КРИВБАСПРОМВОДОПОСТАЧАННЯ" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0715330415 від 26.12.2025 ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.02.2026 відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження (без виклику учасників справи).
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що ДПП "Кривбаспромводопостачання" отримало податкове повідомлення-рішення № 0715330415 від 26.12.2025 р. ГУ ДПС у Дніпропетровській області про сплату суми штрафу у розмірі 493266,05 грн. Не погодившись із рішенням податкового органу, 12.01.2026 року ДПП "КПВП" звернулося зі скаргою на вищезазначене податкове повідомлення - рішення відповідача та просило визнати його протиправним та скасувати. Від Державної податкової служби України надійшло рішення, відповідно до якого, дану скаргу було залишено без задоволення. ДПП "КПВП" вважає, що прийняте Державною податковою службою України оскаржене рішення є незаконним та необгрунтованим через неповне встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення розгляду справи, а саме: що неможливість своєчасної реєстрації податкових накладних викликана складним фінансовим станом підприємства внаслідок руйнування військами російської федерації греблі Каховської ГЕС та необхідністю оперативного забезпечення відновлення та функціонування Каховського водопровідного комплексу за збитковим тарифом, наявністю заборгованості контрагентів перед підприємством, включення неузгодженого податкового боргу до податкової вимоги №319-50 від 04.06.2020 року. Зазначає про порушення строків накладення штрафних санкцій, про невідповідність формі та змісту податкового повідомлення-рішення, передбаченого п.п.58.1.1 ПК України та відсутність підстав проведення камеральної перевірки у зв`язку з усуненням порушень норм Податкового кодексу України, на момент проведення цієї перевірки та наявності обставин непереборної сили.
03.02.2026 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого він просить відмовити у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що позивач не здійснив законодавчо встановлену процедуру щодо підтвердження неможливості своєчасного виконання своїх податкових зобов`язань (не звернувся до контролюючого органу з відповідною заявою як передбачено Порядком № 225 та Законом № 2260). Позивач ігнорує законодавчі норми щодо умов звільнення від відповідальності за порушення податкового законодавства у випадку несвоєчасної реєстрації податкових накладних. Крім того, відповідач звернув увагу суду на те, що установлення причин, які зумовили пропущення строку на реєстрацію податкових накладних та/або розрахунку коригування, а також невчинення платником податків усіх залежних від нього дій з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів є обов`язковою умовою для визнання такої дії/бездіяльності правопорушенням і застосування заходів відповідальності. Для з`ясування питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за затримку реєстрації податкових накладних необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити, чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів. Виходячи зі змісту пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України, саме протиправність дії/бездіяльності є обов`язковою умовою для визнання такої дії/бездіяльності правопорушенням. Допущення платником податку податкового правопорушення щодо недотримання граничного строку реєстрації податкових накладних має наслідком застосування відповідальності у вигляді штрафу, розмір якого залежить від кількості пропущених днів реєстрації.
Ухвалою суду продовжено строк розгляду справи до 30.06.2026.
Дослідивши письмові докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив таке.
На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України, у порядку, визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ Податкового кодексу України головним державним інспектором відділу податків і зборів юридичних осіб у галузях будівництва, добувної промисловості і розроблення кар`єрів та класах ремонту технічного обелуговування машить, устаткування, виробів, харчової промисловості управління оподатхування юридичних осіб ГУ ДПС у Дніпропетровскій області Гончаренком Андрієм Анатолійовичем, проведено камеральну перевірку дотримання порядку ресстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному ресстрі податкових накладних ДПП «КПВП» (ЄДРПОУ 00191017) проведено камеральну перевірку, за результатом якої було складено акт «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПП «КПВП» (ЄДРПОУ 00191017)» від 28.11.2025 № 34771/04-36-04-15/191017.
Відповідно до акта перевірки встановлено порушення граничних термінів реєстрації накладних /розрахунків коригування в ЄРПН, а саме: розрахунок коригування № 286 від 30.06.2023 (дата виписки – 13.11.2023, дата реєстрації 17.10.2025, термін реєстрації 05.12.2023 на суму -1159,17 грн.); розрахунок коригування № 285 від 30.06.2023 (дата виписки – 13.11.2023, дата реєстрації 17.10.2025, термін реєстрації 05.12.2023, на суму -1694,17 грн.); розрахунок коригування № 21 від 31.03.2023 (дата виписки – 03.05.2025, дата реєстрації 17.10.2025, термін реєстрації -20.05.2025 на суму -1,76 грн.); розрахунок коригування № 5671398 від 31.03.2024 (дата виписки- 31.05.2025, дата реєстрації- 17.10.2025, термін реєстрації – 17.06.2025 на суму ПДВ -4,97 грн.); розрахунок коригування № 5667060 від 31.10.2022 (дата виписки- 31.05.2025, дата реєстрації- 17.10.2025, термін реєстрації – 17.06.2025 на суму ПДВ -0,94 грн.); податкова накладна № 94 від 31.08.2025 (дата виписки- 26.08.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.09.2025 на суму ПДВ 2 114 475,68 грн.); податкова накладна № 111 від 31.08.2025 (дата виписки- 31.08.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.09.2025 на суму ПДВ 1 542 379,01 грн.); податкова накладна № 16 від 30.09.2025 (дата виписки- 02.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 05.10.2025 на суму ПДВ 78 062,34 грн.); податкова накладна № 15 від 30.09.2025 (дата виписки- 02.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 05.10.2025 на суму ПДВ 16 666,66 грн.); податкова накладна № 21 від 30.09.2025 (дата виписки- 04.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 05.10.2025 на суму ПДВ 15000,00 грн.); податкова накладна № 23 від 30.09.2025 (дата виписки- 05.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 05.10.2025 на суму ПДВ 7406,62 грн.); податкова накладна № 30 від 30.09.2025 (дата виписки- 11.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 05.10.2025 на суму ПДВ 20067,36 грн.); податкова накладна № 35 від 30.09.2025 (дата виписки- 12.09.2025, дата реєстрації- 18.11.2025, термін реєстрації – 05.10.2025 на суму ПДВ 341,17 грн.); податкова накладна № 34 від 30.09.2025 (дата виписки- 12.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 05.10.2025 на суму ПДВ 3512,81 грн.); податкова накладна № 37 від 30.09.2025 (дата виписки- 15.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 05.10.2025 на суму ПДВ 8099,68 грн.); податкова накладна № 40 від 30.09.2025 (дата виписки- 16.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 83225,44 грн.); податкова накладна № 47 від 30.09.2025 (дата виписки- 23.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 1666,67 грн.); податкова накладна № 50 від 30.09.2025 (дата виписки- 23.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 87 234,67грн.); податкова накладна № 51 від 30.09.2025 (дата виписки- 23.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 265,50 грн.); податкова накладна № 52 від 30.09.2025 (дата виписки- 24.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 400,00 грн.); податкова накладна № 36 від 30.09.2025 (дата виписки- 24.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 75,00 грн.); податкова накладна № 59 від 30.09.2025 (дата виписки- 25.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 1371,16 грн.); податкова накладна № 61 від 30.09.2025 (дата виписки- 25.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 600,00 грн.); податкова накладна № 56 від 30.09.2025 (дата виписки- 25.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 1055,76 грн.); податкова накладна № 54 від 30.09.2025 (дата виписки- 25.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 469,78 грн.); податкова накладна № 53 від 30.09.2025 (дата виписки- 25.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 971,43грн.); податкова накладна № 4 від 30.09.2025 (дата виписки- 25.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 806,76 грн.); податкова накладна № 66 від 30.09.2025 (дата виписки- 26.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 13333,33 грн.); податкова накладна № 67 від 30.09.2025 (дата виписки- 26.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 73639,26 грн.); податкова накладна № 69 від 30.09.2025 (дата виписки- 29.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 1666,67 грн.); податкова накладна № 75 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 762,94 грн.); податкова накладна № 78 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 9539,80 грн.); податкова накладна № 88 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 20.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 93475,82 грн.); податкова накладна № 84 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 14.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 18411,81 грн.); податкова накладна № 72 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 18.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 519,58 грн.); податкова накладна № 85 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 18.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 860809,47 грн.); податкова накладна № 82 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 25,27 грн.); податкова накладна № 83 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 202,18 грн.); податкова накладна № 74 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 1912,31 грн.); податкова накладна № 77 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 20.10.2025 на суму ПДВ 6688,16 грн.); податкова накладна № 73 від 30.09.2025 (дата виписки- 30.09.2025, дата реєстрації- 17.11.2025, термін реєстрації – 18.10.2025 на суму ПДВ 1660,00 грн.).
Обставини, які звільняють від відповідальності або пом`якшують відповідальність за вчинення податкових порушень (за наявності) відсутні.
За висновками акта перевірки від 28.11.2025 № 34771/04-36-04-15/191017 дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, а саме: абзацу І пункту 120.1 статті 120 розділу ІІ Податкового кодексу України. Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку передбаченого для ресстрації податкової накладної та або розрахунку коригування до такої податкової накладної п.201.10 ст.201. Податкового кодексу України та пункту 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо порушення платниками податку на додану вартість граничного строку передбаченого для ресстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної п.89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України на суму 5 078 054,44 грн.
Відповідачем на підставі акта камеральної перевірки від 28.11.2025 № 34771/04-36-04-15/191017 прийнято податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 0715330415 від 26.12.2025, згідно з яким до позивача за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201 та згідно з пунктом статті 201-1.1 статті 120-1, пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» та згідно з пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення», за період фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено ці порушення та застосовано штраф розмірі 493 266,05 грн.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (пункт 1.1. статті 1 ПК України).
Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (п. 201.10 ст. 201 ПК України).
З урахуванням викладеного, в період існування спірних правовідносин ПК України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.
18 березня 2020 року набрав чинності Закон України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 17 березня 2020 року № 533- IX (далі - Закон № 533- IX).
У зв`язку із набранням чинності Закону № 533-ІХ (з урахуванням змін, внесених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX та Закону України від 13 травня 2020 року № 591-ІХ Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)) підрозділ 10 розділу XX Перехідні положення ПК України доповнений пунктом 52-1 такого змісту:
За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:
порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;
відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;
порушення вимог законодавства в частині:
обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;
цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;
обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;
здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;
здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;
порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.
Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України містив чітку вказівку на темпоральний критерій незастосування штрафних санкцій за вчиненні відповідні порушення: з 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.
Законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у відповідний період.
Необхідно зазначити, що карантин Кабінет Міністрів України установив на підставі постанови від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року.
Постановою від 27 червня 2023 року № 651 Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 Кабінет Міністрів України відмінив з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Разом з тим, до завершення карантину Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні продовжувався та станом на час розгляду справи триває.
З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану від 3 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі - Закон № 2118-IX).
Законом № 2118-IX підрозділ 10 розділу XX Перехідні положення ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Зокрема, підпунктами 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України визначено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Законом № 2142-IX від 24 березня 2022 року внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме слова трьох місяців замінено словами шести місяців.
У подальшому Верховна Рада України прийняла Закон України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану від 12 травня 2022 року № 2260-IX (далі - Закон № 2260-IX).
У зв`язку із набранням чинності 27 травня 2022 року Закону № 2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України викладено у такій редакції:
У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.
Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Отже, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.
Закон № 2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Отже, з 27.05.2022 року припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України.
Законом № 2260-IX внесено зміни й до підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України.
Відповідно до нової редакції цієї норми для платників податків та контролюючих органів зупинявся перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків.
З 27.05.2022 року пункт 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України доповнений підпунктом 69.1-1.
Згідно з новими положеннями цього підпункту платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Законом України від 13.12.2022 року № 2836-IX (набрав чинності 03.01.2023 року) підпункт 69.1 викладено в новій редакції, зокрема відповідно до абзаців третього - п`ятого цього пункту платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо:
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року;
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20 липня 2022 року.
З огляду на наведене правове регулювання спірних правовідносин, суд зазначає, що платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в період дії мораторію, запровадженого пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України, а саме з 01 березня 2020 року по 26 травня 2022 року.
Оскільки податкове правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної в ЄРПН, то у випадку коли податкова накладна/розрахунок коригування складена(ий) в період дії мораторію, а зареєстрована(ий) в ЄРПН після скасування дії мораторію (тобто після 26 травня 2022 року), відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовується за період у якому підстави для звільнення від відповідальності перестали існувати.
У період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами ПК України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення цього кодексу.
В подальшому, Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX Про внесення змін до розділу XX Прикінцеві положення Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування (набрав чинності 08 лютого 2023 року) підрозділ 2 розділу XX Перехідні положення ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.
Відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Відповідно до пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі: 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Суд зазначає, що згідно з положеннями підпункту 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПК України, обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).
Тобто, ключовим аспектом для застосування підпункту 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПК України є встановлення наявність/відсутність обставин вчинення позивачем порушення податкового законодавства внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).
Аналізуючи матеріали справи, суд вважає, що наявність можливості для дотримання позивачем строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН підтверджується фактом такої реєстрації, проведеної з порушенням граничних строків, за наявності при цьому незмінної обставини, на яку посилається позивач в якості обґрунтування причини порушення таких строків - введеного в Україні воєнного стану (у тому числі, наслідки, які відбуваються під час такого стану).
Введення в Україні воєнного стану та складний фінансовий стан внаслідок руйнування військами російської федерації греблі Каховської ГЕС та необхідністю оперативного забезпечення відновлення та функціонування Каховського водопровідного комплексу за збитковим тарифом, наявністю заборгованості контрагентів перед підприємством не може бути безумовною підставою для звільнення платників податків від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних, без обґрунтування того, яким чином ця обставина вплинула на можливість виконання податкового обов`язку, та з урахуванням того, що незважаючи на продовження дії воєнного стану позивач продовжував здійснювати реєстрацію податкових накладних.
Як встановлено судом вище, позивач здійснив несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН.
Сума штрафу за порушення позивачем граничного строку для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахована згідно з положеннями пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України та пунктів 89, 90 підрозділу розділу XX ПК України, тобто з врахування наведених вище змін в ПК України.
З метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділу II Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, Наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 затверджений Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження (далі - Порядок № 225).
Цим Порядком визначено, зокрема, підстави неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) та правила надання заяви та документів, що доводять неможливість виконання податкових обов`язків тощо.
Згідно Порядку № 225 керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку на підставі відповідної заяви платника податків.
При цьому, позивачем не надано суду доказів звернення до податкового органу з відповідною заявою на виконання положень Порядку № 225, а також рішення податкового органу щодо неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку на підставі відповідної заяви.
Суд звертає увагу, що посилання на сам факт запровадження воєнного стану в Україні та складний фінансовий стан підприємства внаслідок руйнування військами російської федерації греблі Каховської ГЕС та необхідністю оперативного забезпечення відновлення та функціонування Каховського водопровідного комплексу за збитковим тарифом, наявністю заборгованості контрагентів перед підприємством не може безумовно вважатись поважною причиною для звільнення від відповідальності за порушення строків реєстрації податкових накладних, норми пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України передбачають звільнення від відповідальності, зокрема за порушення строків реєстрації податкових накладних, у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, і за умови підтвердження неможливості виконання платником податків обов`язків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 06.02.2024 року у справі №160/10740/23.
Щодо включення неузгодженого податкового боргу до податкової вимоги №319-50 від 04.06.2020 року суд зазначає, що предметом розгляду даної справи є податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 0715330415 від 26.12.2025, яким до позивача за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201 та згідно з пунктом статті 201-1.1 статті 120-1, пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» , та згідно з пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення», за період фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено ці порушення та застосовано штраф розмірі 493 266,05 грн. Неправомірність дій із коригування показників у інтегрованій картці Державного промислового підприємства «Кривбаспромводопостачання» шляхом виключення даних про податковий борг Державного промислового підприємства «Кривбаспромводопостачання» в частині нарахованої пені у податковій вимогі №319-50 від 04.06.2020 у розмірі 363 433,66 грн. було предметом розгляду справи № 160/14215/24 та не впливає на правомірність або протиправність винесення податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 0715330415 від 26.12.2025, за яким до позивача за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201 та згідно з пунктом статті 201-1.1 статті 120-1, пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення», та згідно з пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення», за період фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено ці порушення та застосовано штраф розмірі 493 266,05 грн. 
Щодо порушення строків накладення штрафних санкцій суд зазначає наступне.
За результатом проведення камеральної перевірки Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було складено акт «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових пакладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПП «КПВП» (ЄДРПОУ 00191017)» від 28.11.2025 № 34771/04-36-04-15/191017.
Листом від 11.12.2025 № 13/914 ДПП «КПВП» було подано заперечення на акт перевірки від 28.11.2025 № 34771/04-36-04-15/191017.
У зв`язку з отриманням даного заперечення ГУ ДПС у Дніпропетровській області листом від 15.12.2025 N99962/6/04-36-04-15-14 повідомлено ДПП «КПВП» про час та місце проведення засідання комісії з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок, яке відбулося 23 грудня 2025 року об 11 год. 00 хв. в приміщенні ГУ ДПС без участі представників підприємства.
В ході проведення засідання Комісії розглянуто наведені аргументи в поданому запереченні ДПП «КПВП» від 11.12.2025 №13/914 ГУ ДПС від 15.12.2025 N138855/6), за результатом чого вищевказане заперечення залишено без задоволення, а висновки акту перевірки – без змін. Лист про результати розгляду вищевказаного заперечення №102914/6/04-36-04-15-14 від 25.12.2025 було направлено позивачу. 
Згідно з п. 86.8 ст. 86 ПКУ податкове повідомлення-рішення (далі – ППР) приймається в порядку, передбаченому ст. 58 ПКУ, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному ст. 42 ПКУ.
За наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до ПКУ, поданих у порядку, встановленому ст. 86 ПКУ, ППР приймається в порядку та строки, визначені п. 86.7 ст. 86 ПКУ.
ППР приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному п.п. 86.7.1 п. 86.7 ст. 86 ПКУ (абзац перший п.п. 86.7.5 п. 86.7 ст. 86 ПКУ).
З урахуванням того, що висновок комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень було складено 25.12.2025, тому податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 0715330415, яке датовано 26.12.2025, було прийнято протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією, тобто з дотриманням строків, встановлених абзацом першим п.п. 86.7.5 п. 86.7 ст. 86 ПКУ.
Щодо невідповідності формі та місту податкового повідомлення-рішення, передбаченого п.п.58.1.1 ПК України суд зазначає наступне. 
Податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області №0715330415 від 26.12.2025 року складено за формою «Н», яка затверджена Порядком надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, який затверджено наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204.
Крім того, акт перевірки містить інформацію щодо граничних строків реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних та розрахунків коригування.
В даному випадку слід застосовувати принцип пріоритету суті над формою.
Визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення №0715330415 від 26.12.2025 тільки лише на підставі не зазначення ГУ ДПС у Дніпропетровській області інформації щодо граничних строків реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних та розрахунків коригування призвело б до надмірного формалізму, якого суди мають уникати.
Додатково суд зазначає, що окремі дефекти форми рішення контролюючого органу не повинні сприйматися як безумовні підстави для висновку щодо протиправності спірного рішення і, як наслідок, про його скасування. Якщо спірне рішення прийняте контролюючим органом у межах своєї компетенції та з його змісту можна чітко встановити зміст цього рішення (зокрема, порушення законодавства, за які застосовуються відповідні санкції, та розмір останніх), таке рішення може бути визнане судом правомірним навіть у разі, коли не дотримано окремих елементів. Технічні помилки не є недоліками форми оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Вказана позиція суду відповідає позиціям, неодноразово викладеним Верховним Судом у постановах від 19.05.2020 у справі №820/2300/18, від 30.04.2020 у справі №810/384/16, від 17.03.2020 у справі №808/4140/15, від 25.01.2019 у справі №812/1112/16, від 11.02.2021 у справі №160/4023/19, від 18.02.2021 у справі №826/25700/15, від 23.11.2023 у справі №815/3358/15.
Щодо відсутності підстав проведення камеральної перевірки у зв`язку з усуненням порушень норм Податкового кодексу України, на момент проведення цієї перевірки та наявності обставин непереборної сили суд зазначає наступне. 
Пунктом 75.1 ст. 75 ПКУ передбачено, що контролюючі органи мають право проводити, зокрема, камеральні перевірки.
Камеральні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених ПКУ. Предметом камеральної перевірки можуть бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН.
Абзацом третім п. 102.1 ст. 102 ПКУ визначено, що у разі виявлення за результатами перевірки порушень інших вимог податкового законодавства, безпосередньо не пов`язаних з декларуванням податкових зобов`язань платником податків, а також порушень вимог іншого, крім податкового, законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, контролюючий орган, крім випадків, визначених п.102.2 ст. 102 ПКУ, має право самостійно визначити суму штрафних санкцій (фінансових санкцій, штрафів) платника податків не пізніше 1095 дня з дня вчинення відповідного правопорушення.
Податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України, отже у контролюючого органу наявні підстави для проведення камеральної перевірки. При цьому, строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не кваліфікації його наявності чи відсутності.
З урахуванням вищевикладеного, суд погоджується з висновком контролюючого органу та вважає, що штрафні санкції за порушення строків реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до таких накладних в ЄРПН застосовані правомірно.
За сукупністю вищезазначених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №0715330415 від 26.12.2025, у зв ’язку з чим позовні вимоги є необгрунтованими та такими, щог не підлягають задоволенню судом.
Інші доводи учасників справи на спірні правовідносини не впливають та висновків суду по суті спору не змінюють. В контексті зазначеного, суд звертає увагу на таке.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (від 09.12.1994 № 18390/91), вказав, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі по тексту також - Конвенція) не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень, детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Міра цього обов`язку може варіюватися залежно від характеру рішення. Необхідно також враховувати численність різноманітних тверджень, з якими сторона у справі може звернутися до судів, та відмінності, наявні в Договірних державах, стосовно передбачених законом положень, звичаєвих норм, правових висновків, викладення та підготовки рішень. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
В рішенні «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 06.09.2005) Суд також звернув увагу на те, що ст. 6 параграф 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін.
У своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово зазначав, що рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто вмотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.
Разом з цим, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
При цьому, обов`язок суб`єкта владних повноважень обов`язок довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності не звільняє позивача від обов`язку довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
При цьому суд зазначає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Матеріали справи свідчать, що відповідні положення КАС України відповідачем при прийнятті оскарженого рішення були дотримані в повній мірі.
Частиною 1 ст. 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За наслідками судового розгляду суд зазначає, що відповідач належними і допустимими доказами довів правомірність прийнятого ним рішення.
Натомість позивач не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.
Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача не підлягають задоволенню.
Враховуючи відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 2, 6-9, 19-20, 22, 25-26, 72, 77, 90, 139, 143, 241-246, 255, 257-258, 293, 295, п.п. 15.5 п. 15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд,- 

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ДЕРЖАВНОГО ПРОМИСЛОВОГО ПІДПРИЄМСТВА "КРИВБАСПРОМВОДОПОСТАЧАННЯ" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст судового рішення складений 30.06.2026.

Суддя О.В. Царікова