Справа № 289/2072/25
Номер провадження 2/289/368/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2026 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді – Кириленка О.О.,
з участю секретаря судового засідання – Василенко О.М.,
розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свої вимоги обґрунтовує тим, що ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття вказаної спадщини. Поважними причинами пропуску даного строку, на думку позивача, є проходження ним військової служби в період з 05.04.2017 по 05.10.2017, карантинні обмеження та його мобілізація до лав Збройних Сил України.
Сторони, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового розгляду, в судове засідання не з`явились, однак позивач звернувся до суду з заявою, в якій просить справу розглянути без його участі, позов просить задовольнити.
Розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. 
Із матеріалів справи вбачається, що позивач є сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5, 6).
Відповідно до копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №8311444 від 03.11.2025 після смерті ОСОБА_2 03.11.2025 заведено спадкову справу №65/2025 (а.с. 8).
Нотаріусом постановою від 03.11.2025 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку з кадастровим номером 1825084800:06:000:0074, оскільки останній пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 12, 13).
Водночас судом встановлено, що згідно довідки Кочерівського старостинського округу Радомишльської міської ради №234-04-04/17 від 22.09.2025 ОСОБА_2 на день смерті проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та разом з ним у вказаному будинку проживали і були зареєстровані його брати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також сестра ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 7). 
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 (п. 24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до ч. ч. 2, 4 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала.
Тобто, право обирати коло осіб, до яких може бути пред`явлено позов, належить лише позивачу і суд, в цьому випадку, має право прийняти рішення про залучення співвідповідача або заміну неналежного відповідача належним виключно за клопотанням позивача.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Таким чином, вбачається, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача.
У даному випадку за наявності інших спадкоємців, Радомишльську міську раду Житомирської області не можна вважати належним відповідачем у даній справі.
Належними відповідачами мають бути ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які є спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_2 та які в силу ст. 1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з неналежним суб`єктним складом у справі.
При ухваленні рішення із вищезазначених підстав суд вважає недоцільним робити аналіз іншим обставинам і доказам, досліджених в судовому засіданні, оскільки суд не розглядає обґрунтованість позовних вимог та не вирішує спір по суті. 
Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 259, 264-268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог  ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Радомишльської міської ради Житомирської області (місцезнаходження: Соборний майдан, 12 м. Радомишль, Житомирська обл., 12201, код ЄДРПОУ 25923935) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини – відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя  Олег КИРИЛЕНКО