Справа № 752/31524/25 
Провадження № 2/752/1352/26 
Р І Ш Е Н Н Я 
іменем України

09.06.2026 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі
головуючого судді Данілової Т.М.
з участю секретаря Веселовської А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Сенс банк" про стягнення грошових коштів, -
в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_2 звернувся у суд з позовом про стягнення грошових коштів.
В обгрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що між ним та АТ "Сенс банк" 22 липня 2023 року було укладено договір з незалежним членом наглядової ради, згідно п. 1.1 якого предметом договору є виконання позивачем функцій незалежного члена Наглядової ради в організації відповідача, умови роботи позивача та відповідні взаємні обов"язки сторін. Відповідно до п. 1.3 договору він є цивільно-правовим. У п. 8.1 договору встановлено, що він діє до 22 липня 2026 року. Також відповідач зобов"язувався виплачувати позивачу винагороду (ст. 5 договору). Розмір винагороди позивача встановлено п.п. 5.1, 5.2.1 та 5.2.2 договору. З урахуванням того, що позивач виконував функції Голови Наглядової ради та Голови двох комітетів, розмір винагороди складався з базової винагороди у сумі 12 000 євро, додаткової винагороди у сумі 2 400 євро, двух додаткових винагород у розмірі 2 400 євро. Загальна сума винагороди позивача станом на червень 2024 року склала 16 800 євро на місяць. Протягом всього часу дії договору позивач належним чином виконував свої зобов"язання за договором. Факти протиправного невиконання чи неналежного виконання договору позивачем відсутні. Договір достроково припинений не був. Відповідач здійснював виплату винагороди позивачу у відповідності до умов договору до червня 2024 року. За липень 2024 року відповідач в односторонньому порядку без узгодження з позивачем здійснив часткову виплату винагороди, встановленої договором. Також з липня 2024 року відповідач припинив забезпечувати належні умови для виконання позивачем його зобов"язань за договором, оскільки не забезпечив мінімально необхідного кворуму для функціонування Наглядової ради відповідача. Зазначає, що позивач вживав активних дій задля забезпечення належного виконання умов договору.
04 вересня 2025 року представник позивача звернувся до відповідача з вимогою про виплату винагороди згідно договору з незалежним членом Наглядової ради від 22.07.2023 року, в якій просив сплатити відповідачу грошові кошти у розмірі 386 399 євро. Відповідач засобами електронної пошти надіслав відповідачу відповідь від 16.09.2025 року вих. №12426-БТ-09/2025, якою відмовив у задоволенні вимоги.
За таких підстав, позивач просить стягнути з АТ "Сенс банк" на користь ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 386 399 євро та судові витрати.
Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 08 січня 2026 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі.
Відповідач АТ "Сенс банк" надіслав відзив на позовну заяву. Просить відмовити в задоволенні позову, оскільки Наглядова рада складалась з п"яти членів, які були призначені Фондом гарантування вкладів фізичних осіб, тому після 23 липня 2024 року Наглядова рада АТ "Сенс банк" не мала достатньої кількості членів для проведення правомочних засідань. Починаючи з 23 липня 2024 року засідання Наглядової ради, заочні голосування (опитування) Наглядової ради та засідання комітетів Наглядової ради не проводились. АТ "Сенс банк" діяло виключно в рамках договору, Положення про винагороду членів Наглядової ради, Статуту товариства, ЗУ "Про банки і банківську діяльність", ЗУ "Про акціонерні товариства", а тому відповідно в діях відповідача відсутня протиправна поведінка, вина та причинно-наслідковий зв"язок між ними. Відповідно відсутні підстави для стягнення суми упущеної вигоди.
Представник позивача надіслав відповідь на відзив на позовну заяву. Просить задовольнити позов.
Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 квітня 2026 року закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду.
В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов.
Представник відповідача в судовому засіданні не визнав позовні вимоги та просив відмовити в задоволенні позову.
Вислухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
20 липня 2023 року Правлінням Національного банку України було ухвалено рішення №248-рш про виведення з ринку системно важливого банку - АТ "Сенс банк" та звернулось до Кабінету Міністрів України щодо участі держави в цій процедурі.
20 липня 2023 року на виконання вищевказаного рішення Фонд гарантування вкладів фізичних осіб своїм рішенням №872 розпочав процедури виведення з ринку АТ "Сенс банк" та ввів тимчасову адміністрацію.
21 липня 2023 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову №739 "Про участь держави у виведенні системно важливого банку з ринку", якою прийняв пропозицію Національного банку України про участь держави у виведенні з ринку АТ "Сенс банк".
22 липня 2023 року держава України в особі Міністерства фінансів України та Фонд гарантування вкладів фізичних осіб уклали договір купівлі-продажу, відповідно до якого 100% акцій АТ "Сенс банк" перейшли у власність держави.
З 09.00 год. 23 липня 2023 року припинено тимчасову адміністрацію в АТ "Сенс банк" на підставі рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 22.07.2023 р. №885.
22 липня 2023 року між АТ "Сенс банк" та Аджунер Шевкі було укладено договір з незалежним членом наглядової ради.
Вказаний Договір було укладено з метою врегулювання правовідносин сторін, які пов`язані із виконанням членом наглядової ради Банку своїх функцій як незалежного члена наглядової ради, зокрема, але не обмежуючись, визначення прав та обов`язків сторін та їх відповідальність, умови роботи члена наглядової ради, у тому числі розмір, умови та порядок виплати винагороди члену наглядової ради тощо (п. 1.1 Договору).
Звертаючись у суд з даним позовом, ОСОБА_2 зазначив, що АТ "Сенс банк" здійснював виплату винагороди позивачу у відповідності до умов договору до червня 2024 року. За липень 2024 року відповідач в односторонньому порядку без узгодження з позивачем здійснив часткову виплату винагороди, встановленої договором. 
Також з липня 2024 року АТ "Сенс банк" припинив забезпечувати належні умови для виконання позивачем його зобов"язань за договором, оскільки не забезпечив мінімально необхідного кворуму для функціонування Наглядової ради відповідача. Зазначає, що позивач вживав активних дій задля забезпечення належного виконання умов договору.
04 вересня 2025 року представник позивача звернувся до відповідача з вимогою про виплату винагороди згідно договору з незалежним членом Наглядової ради від 22.07.2023 року, в якій просив сплатити відповідачу грошові кошти у розмірі 386 399 євро. Відповідач засобами електронної пошти надіслав відповідачу відповідь від 16.09.2025 року вих. №12426-БТ-09/2025, якою відмовив у задоволенні вимоги.
Згідно ч. 1 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним та відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно зі ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Статтею 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Судом встанволено, що до складу наглядової ради Банку увійшли п"ять осіб (кількісний склад визначено п. 9.3.5 Статуту АТ «СЕНС БАНК» в редакції від 12.08.2022 року.
З 23 липня 2024 року, тобто через рік після набуття державою Україна права власності на 100% акцій АТ «СЕНС БАНК», до діяльності Банку почали застосовуватись положення статті 7 Закону України «Про банки і банківську діяльність».
Так, частиною 47 ст. 7 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначено, що у разі набуття державою права власності на 100 відсотків акцій банку положення цієї статті починають застосовуватися до такого банку через один рік після набуття державою права власності на 100 відсотків акцій банку. 
В свою чергу ч. 11 ст. 7 Закону України «Про банки і банківську діяльність», визначає кількісний склад Наглядова рада державного банку складається з дев`яти членів, з яких шість членів є незалежними, а три члени є представниками держави. Засідання наглядової ради державного банку є правомочним за присутності не менше шести її членів (ч.29 ст. 7 Закону України «Про банки і банківську діяльність»).
Оскільки Наглядова рада складалась з п`яти членів, які були призначені Фондом гарантування вкладів фізичних осіб, то після 23 липня 2024 року Наглядова рада АТ «СЕНС БАНК» не мала достатньої кількості членів для проведення правомочних засідань.
22 липня 2023 року укладаючи договір, АТ «СЕНС БАНК» та Аджунер Шевкі визначили, що член Наглядової ради має право отримувати винагороду за виконання функцій члена Наглядової ради, в т.ч. додаткову винагороду за виконання функцій голови Наглядової ради та/або голови комітету Наглядової ради та компенсацію витрат, пов`язаних з виконанням функцій члена Наглядової ради за рахунок Банку на умовах, визначених цим Договором та/або положенням про винагороду Наглядової ради. Тобто правовідносини між сторонами регулюються також і положенням про винагороду Наглядової ради.
Наказом Міністерства фінансів України (на той час акціонер АТ «СЕНС БАНК») №345 від 18.07.2024 року було прийнято рішення про затвердження Положення про винагороду членів Наглядової ради Акціонерного товариства «СЕНС БАНК». Крім того, пунктом 3 вказаного наказу, Міністерство фінансів України зобов`язало АТ «СЕНС БАНК» застосовувати у своїй діяльності затверджене Положення про винагороду членів Наглядової ради.
Дане положення було затверджено у відповідності до п. 13 ч. 2 ст. 39 ЗУ «Про акціонерні товариства», оскільки даний обов`язок відноситься до виключної компетенції загальних зборів акціонерів.
Так, Положення про винагороду членів Наглядової ради АТ «СЕНС БАНК» визначає систему винагороди членів Наглядової ради Банку, порядок встановлення та виплати винагороди; встановлює прозорість і відкритість принципів, відповідно до яких членам Наглядової ради визначається та виплачується винагорода - матеріальні виплати в грошовій формі та/або заходи не грошового стимулювання члена Наглядової ради за виконання покладених на нього посадових обов`язків, яка включає всі складові, передбачені умовами цивільно-правового договору, укладеного між членом Наглядової ради та Банком на підставі відповідного рішення Загальних зборів акціонерів Банку; орієнтоване на уникнення конфлікту інтересів у Банку та не допускає дискримінації; розроблене відповідно до Законів України «Про банки і банківську діяльність», «Про акціонерні товариства», Порядку визначення умов оплати послуг та компенсації витрат членів наглядових рад державних унітарних підприємств та господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належить державі, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.07.2017р. №668, Положення про політику винагород в банку, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30 листопада 2020р. №153 (у редакції постанови Правління НБУ від 27.12.2023р. №189).
Статут АТ «СЕНС БАНК» визначає, що останній у своїй діяльності керується Конституцією України, Законами України «Про банки і банківську діяльність», «Про акціонерні товариства», «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки», «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», Цивільним та Господарським кодексами України, нормативно-правовими актами України, в тому числі нормативно-правовими актами Національного банку України, а також цим Статутом.
В свою чергу, відповідно до п. 9.2.3 Статуту АТ «СЕНС БАНК» рішення загальних зборів є обов`язковими для виконання всіма органами управління та керівниками Банку.
Пункт 18 Положення про винагороду членів Наглядової ради АТ «СЕНС БАНК» визначає, що винагорода сплачується за підсумками календарного місяця та за умови, що член Наглядової ради взяв участь протягом звітного місяця не менш ніж в 90% від загальної кількості засідань та заочних голосувань (опитувань) Наглядової ради. Винагорода членам Наглядової ради не виплачується за період, протягом якого Наглядова рада не може проводити правомочні засідання з огляду на відсутність достатньої кількості повноважних членів Наглядової ради. Протягом такого періоду також не проводяться засідання комітетів Наглядової ради.
Крім того, пунктом 5.3 Договору сторони визначили, що винагорода сплачується за підсумками календарного місяця та за умови, що член Наглядової ради взяв участь протягом звітного місяця не менше ніж 90% від загальної кількості засідань або заочних голосувань (опитувань) Наглядової ради, проведених протягом одного календарного місяця або засідань комітету Наглядової ради відповідно. 
Тобто, договором сторони визначили, що оплата винагороди члену Наглядової ради нерозривно пов`язана та виплачується виключно за його участь в засіданнях або заочних голосуваннях (опитування) Наглядової ради або участі в засіданнях комітету Наглядової ради.
Як вбачається з Довідки, долученої до відзиву, починаючи з 23 липня 2024 року засідання Наглядової ради, заочні голосування (опитування) Наглядової ради та засідання комітетів Наглядової ради не проводились.
Сторони в Договорі між собою визначили, що підставою для виплати винагороди є акти прийому-передачі виконаних робіт. Так, винагорода виплачується члену Наглядової ради у євро шляхом її безготівкового перерахування протягом 10 (десяти) банківських днів з дати підписання сторонами Акту прийому-передачі, передбаченого пунктом 5.5 цього договору за такими платіжними реквізитами: TurkiyeisBankasiEtiler, IstanbulOzelBankacilikTurkiyeIBAN: НОМЕР_1 (пункт 5.4 Договору).
Пункт 5.5 Договору визначає, що за підсумками кожного календарного місяця надання послуг з виконання передбачених цим Договором обов`язків член Наглядової ради оформлює, підписує та передає Банку у двох екземплярах акт прийому-передачі послуг. Впродовж 5 (п`яти) робочих днів після отримання такого акту прийому-передачі Банк повинен розглянути його та за відсутності заперечень, повернути один підписаний зі своєї сторони примірник члену Наглядової ради або надати йому письмові обґрунтовані заперечення. Якщо впродовж 5 (п`яти) робочих днів після отримання акту прийому-передачі Банк не повернув підписаний зі своєї сторони його примірник та не надав обґрунтованих заперечень члену Наглядової ради, це означатиме прийняття Банком визначених у такому акті прийому-передачі послуг члена Наглядової ради без будь-яких зауважень щодо їх обсягів та (або) якості. Обмін документами згідно із цим пунктом (тобто, їх передача, надання, повернення) здійснюється сторонами шляхом їх відправлення поштою, кур`єром або вручення особисто під підпис стороні - одержувачу/її належним чином уповноваженому представнику або шляхом підписання акту прийому-передачі кваліфікаційними електронними підписами сторін.
Тобто, у викладених пунктах Договору сторони визначили, що підставою для виплати винагороди є акти прийому-передачі виконаних робіт, а обов`язок щодо їх оформлення та надання покладено на Позивача.
Встановлено, що за спірний період акти прийому-передачі виконаних робіт до АТ «СЕНС БАНК» не надходили.
Враховуючи вищевикладене, АТ «СЕНС БАНК» правомірно відмовив члену Наглядової ради - Шевкі Аджунер у виплаті винагороди.
Позовні вимоги про стягнення упущеної вигоди також не підлягають задоволенню, оскільки у частині другій статті 22 ЦК України визначено, що збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди. За відсутності одного із елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (правові позиції, викладені у постанові Верховного Суду України від 04 липня 2011 року у справі № 3-64гс11 та постановах Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 908/2261/17, від 31 липня 2019 року у справі № 910/15865/14 та від 30 вересня 2021 року у справі № 922/3928/20).
При цьому протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.
Крім того, позивачу слід довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток (правові позиції, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 750/8676/15-ц (провадження № 14-79цс18) та постановах Верховного Суду від 10 червня 2020 року у справі № 910/12204/17, від 16 червня 2021 року у справі № 910/14341/18).
Встановлено, що відповідач АТ «Сенс Банк» діяв виключно в рамках Договору, Положення про винагороду членів Наглядової ради, Статуту товариства, ЗУ «Про банки і банківську діяльність», ЗУ «Про акціонерні товариства», а тому відповідно в його діях відсутня протиправна поведінка, вина та причинно-наслідковий зв`язок між ними.
Крім того, при укладанні Договору, Позивач не обмежувався правом на працевлаштування та/або надання послуг іншим особам. Так, відповідно до п. 2.3.26. Договору, член Наглядової ради може поєднувати надання послуг за цим Договором з іншою роботою, в тому числі з наданням консультаційних та інших послуг, а також послуг члена наглядової ради інших підприємств (за виключенням випадків, коли таке поєднання не допускається згідно із законом). 
З огляду на викладене, суд надходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Керуючись ст. ст. 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов  ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Сенс банк" про стягнення грошових коштів, - залишити без задоволення.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя