Справа № 589/4485/24 
Провадження № 3/589/701/25 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2025 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Прачук О.В., розглянувши матеріали справи, що надійшли з Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу, 18 серпня 2024 року близько 14 год 19 хв., згідно матеріалу ЄО 14489 від 18 серпня 2024 року за адресою: м. Шостка, вул. Чернігівська поблизу будинку №14 водій ОСОБА_1 керував автомобілем BMW 318 н.з. НОМЕР_2 в стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується медичним висновком №210 від 19 серпня 2024 року, чим порушив п.2.9 а Правил дорожнього руху, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.130 КУпАП.
ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомляв.
Дослідивши матеріали, що знаходяться у справі, суд дійшов таких висновків.
Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Об`єктом правопорушень, передбачених статтею 130 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху і на річковому транспорті та маломірних судах, а суб`єктивна сторона правопорушень, передбачених статтею 130 КУпАП, характеризується наявністю прямого умислу.
Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.
Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.
Отже в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Як зазначено вище, ОСОБА_1 ставиться в провину керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.
Відповідно до копії акту медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції № 210 від 18 серпня 2024 року, виданого КНП «Шосткинська центральна районна лікарня, заключний діагноз ОСОБА_1 – алкогольне сп`яніння.
З копії результату аналізу на наявність етилового спирту, проведеного методом фотометрії та виданого 19 серпня 2024 року, вміст етилового спирту в крові ОСОБА_1 становить 0,21 ‰.
Так пунком 7 розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою спільним наказом МВС та МОЗ від 09 листопада 2015 року № 1452/735 визначено, що установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.
Тобто результат виявлений у крові ОСОБА_1 перевищує межу гранично допустимої норми на 0,01‰.
При цьому в акті зазначено, що за результатами візуального огляду поведінка обстежуваного була напруженою, настрій — нестійким, міміка — млявою, водночас мовна здатність не порушена, ністагм при погляді вбік не виявлений, рухова сфера — без відхилень, хода — без хитань, у позі Ромберга обстежуваний стійкий, пальце-носова проба виконана в межах лиця, тремтіння повік, язика та пальців рук не зафіксовано. Обстежуваний заперечив вживання алкогольних напоїв.
Таким чином, суд доходить висновку, що отриманий за допомогою лабораторного дослідження результат перебуває в межах допустимої похибки вимірювального методу та не може розглядатися як достовірне підтвердження стану алкогольного сп`яніння. Зазначені в акті напружена поведінка, нестійкий настрій і млява міміка самі по собі не є прямими та специфічними ознаками алкогольного сп`яніння та можуть бути зумовлені стресом і емоційним станом особи. Наявність запаху алкоголю за відсутності будь-яких неврологічних чи координаційних порушень також не є достатньою підставою для висновку про перебування особи у стані алкогольного сп`яніння, оскільки може бути пов`язана з іншими чинниками, зокрема вживанням окремих продуктів харчування або використанням засобів гігієни.
За сукупністю наведених обставин суд вважає, що доказів, які б беззаперечно та з достатнім ступенем достовірності підтверджували стан алкогольного сп`яніння, не надано.
При цьому сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належним доказам по даній справі в розумінні ст. 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійними беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду. А суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Відповідно до положень статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом.
Таким чином, з протоколу про адміністративне правопорушення та наданих доказів в підтвердження вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не вбачається, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
За даних обставин суд доходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи викладене, керуючись ч. 1 ст. 130, ст. 247, 251, 280, 283, 284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області         О.В.Прачук