ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
15.04.2026	Справа № 910/9533/25	
Господарський суд міста Києва у складі судді Пукаса А.Ю., за участю секретаря судового засідання Салацької О.В., розглянувши в порядку загального позовного провадження матеріали справи 
за позовом заступника керівника Луцької окружної прокуратури (вул. Винниченка, 13, м. Луцьк, 43025) в інтересах держави в особі
1) Західного офісу Держаудитслужби (вул. Костюшка, 8, м. Львів, 79007; ідентифікаційний код 40479801)
2) Горохівської міської ради (вул. Шевченка, 17, м. Горохів, Волинська обл., 45701; ідентифікаційний код 04051276)
до 1) Комунального підприємства «Горохівська багатопрофільна лікарня Горохівської міської ради» (вул. Паркова, 22, м. Горохів, Волинська обл., 45701; ідентифікаційний код 01982896)
2) Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» (вул. Івана Мазепи, 6, м. Київ, 01010; ідентифікаційний код 36716332)
про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 50 851, 80 грн,,

Представники сторін:
прокурор: Кузьміна Катерина Геннадіївна
від позивача-1: не з`явився
від позивача-2: не з`явився
від відповідача-1: не з`явився
від відповідача-2: не з`явився

РОЗГЛЯД СПРАВИ СУДОМ

1. Стислий виклад позиції Прокурора
До Господарського суду міста Києва звернувся заступник керівника Луцької окружної прокуратури (далі за текстом - Прокурор) в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби (далі за текстом - Позивач-1), Горохівської міської ради (далі за текстом - Позивач-2) до Комунального підприємства «Горохівська багатопрофільна лікарня Горохівської міської ради» (далі за текстом - КП «Горохівська багатопрофільна лікарня Горохівської міської ради», Відповідач-1), Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» (далі за текстом - ТОВ «Енерджі Трейд Груп», Відповідач-2) з позовом, в якому Позивач просить суд: 
- визнати недійсними додаткові угоди до укладеного між КП «Горохівська центральна районна лікарня Горохівської районної ради Волинської області» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» договору про постачання природного газу № ЛР-60/2021 від 15.01.2021 (процедура закупівлі: UA-2020-11-12-010953-c), а саме: 1) додаткову угоду № 1 від 19.02.2021; 2) додаткову угоду № 2 від 22.02.2021; 3) додаткову угоду № 3 від 25.02.2021; 4) додаткову угоду № 5 від 24.03.2021; 5) додаткову угоду № 10 від 29.04.2021; 6) додаткову угоду № 11 від 28.05.2021; 7) додаткову угоду № 12 від 15.07.2021; 8) додаткову угоду № 13 від 19.07.2021;
- стягнути із Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» на користь Горохівської міської ради в дохід місцевого бюджету 50 851, 80 гривень.
В обґрунтування заявлених вимог Прокурор стверджує, що укладені додаткові угоди суперечать вимогам пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній, яка була чинна на момент укладання додаткових угод) оскільки шляхом їх укладення збільшено ціну за товар більше ніж на 10 % та при відсутності доказів коливання ціни на ринку. 
Так, Прокурор просить суд визнати недійсними додаткові угоди до Договору на підставі частини 1 статті 215 та статті 203 ЦК України, оскільки останні укладено всупереч закону та за відсутності поважних на те підстав.
За наслідком визнання недійсними додаткових угод Прокурор також просить стягнути з Відповідача - 2 кошти, які набуті ним за такими додатковими угодами, тобто без належної на те правової підстави та утримуються Відповідачем - 2 в сумі 50 851, 80 грн.

2. Стислий виклад позиції Позивача-1
Із наданих пояснень вбачається, що Позивачем підтримується позов Прокурора оскільки замовником КП «Горохівська багатопрофільна лікарня» укладено додаткові угоди від 19.02.2021 № 1, від 22.02.2021 № 2, від 25.02.2021 № 3, від 24.03.2021 № 5 та від 29.04.2021 № 10 щодо зміни ціни на природний газ в сторону збільшення за відсутності підстав для цього, визначених договором про закупівлю, що є порушенням частини 2 статті 632 Цивільного кодексу України, пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та пунктів 11.2 та 11.4 Договору.
При цьому, Позивач звертає увагу суду, що Відповідач - 2 не є підконтрольною установою для управління в силу чого Позивач-1 не має права звертатися з позовом до суду задля стягнення коштів в дохід місцевого бюджету.

3. Процесуальні дії у справі
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 15.09.2025.
11.08.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшла заява Відповідача - 2 про зупинення провадження у справі.
15.08.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшли письмові заперечення Прокурора на клопотання про зупинення провадження у справі.
03.09.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшли письмові пояснення від Позивача-1.
09.09.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшла заява Позивача - 2 про розгляд справи без участі представника.
Підготовче засідання 15.09.2025 відкладено на 06.10.2025.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.10.2025 клопотання ТОВ «Енерджі Трейд Груп» про зупинення провадження у справі № 910/9533/25 задоволено, зупинено провадження у справі № 910/9533/25 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 920/19/24.
17.12.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Прокурора про поновлення провадження у справі.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.01.2026 поновлено провадження у справі, підготовче засідання у справі призначено на 02.02.2026.
У підготовчому засіданні 02.02.2026 судом закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 09.03.2026.
Судове засідання 09.03.2026 не відбулося у зв`язку із технічним збоєм в роботі підсистеми відеоконференцзвязку.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.03.2026 судове засідання призначено на 15.04.2026.
У судовому засіданні 15.04.2026 Прокурор надав пояснення по суті поданого позову, який просив суд задовольнити.
Інші учасники справи у дане засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про місце, дату та час розгляду справи.
Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення Прокурора, 15.04.2026 судом відповідно до статті 240 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України) оголошено вступну та резолютивну частини рішення про задоволення позову.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ 
За результатами закупівлі 15.01.2021 між КП «Горохівська багатопрофільна лікарня Горохівської міської ради» (Споживач) та ТОВ «Енерджі Трейд Груп» (Постачальник) укладено договір № ЛР-60/2021 (далі за текстом - Договір), відповідно до пункту 2.1 якого Постачальник зобов`язується постачати товар (предмет закупівлі) ДК 021:2015:09120000-6 Газове паливо (природній газ (далі в Договорі іменується - «природний газ» або «товар»)) Споживачеві в обсягах (об`ємах) і порядку, передбачених Договором для забезпечення потреб Споживача, а Споживач зобов`язується своєчасно сплачувати Постачальнику вартість природного газу в розмірах, строки, порядку та на умовах, передбачених цим Договором. 
Пунктом 2.2 Договору визначено, що Постачальник забезпечує постачання природного газу у період з 16.01.2021 до 31.12.2021 року включно згідно річного планового обсягу і порядку визначеному в Договорі. 
Підтверджений обсяг природного газу за договором становить 75 000 м3 (пункт 2.3 Договору).
Пунктом 5.2 Договору ціна природного газу (ціна за одиницю) за 1 000 м3 (розрахункових одиниць) становить 4 650 грн з ПДВ.
В подальшому між сторонами укладено наступні додаткові угоди до Договору, якими збільшено ціну товару:
- додатковою угодою № 1 від 19.02.2021 з 01.02.2021 збільшено ціну газу за 1 000 м3 до 5 110, 35 грн або на 9,9 % у порівнянні з ціною, визначеною та погодженою сторонами у момент укладення Договору; 
- додатковою угодою № 2 від 22.02.2021 з 01.02.2021 збільшено ціну газу за 1000 м3 до 5 616, 27 грн або на 20,7 % у порівнянні з ціною, визначеною та погодженою сторонами у момент укладення Договору; 
- додатковою угодою № 3 від 25.02.2021 з 01.02.2021 збільшено ціну газу за 1000 м3 до 6 172, 28 грн або на 32, 74 % у порівнянні з ціною, визначеною та погодженою сторонами у момент укладення Договору; 
- додатковою угодою № 5 від 24.03.2021 з 01.03.2021 збільшено ціну газу за 1000 м 3 до 6 788, 89 грн або на 45, 9 % у порівнянні з ціною, визначеною та погодженою сторонами у момент укладення Договору; 
- додатковою угодою № 10 від 29.04.2021 з 01.04.2021 збільшено ціну газу за 1000 м3 до 7 467,10 грн або на 60, 6 % у порівнянні з ціною, визначеною та погодженою сторонами у момент укладення Договору; 
- додатковою угодою № 11 від 28.05.2021 з 01.05.2021 збільшено ціну газу за 1000 м3 до 8 196,60 грн або на 76, 2 % у порівнянні з ціною, визначеною та погодженою сторонами у момент укладення Договору;
- додатковою угодою № 12 від 15.07.2021 з 01.06.2021 збільшено ціну газу за 1000 м3 до 8 999 грн або на 93, 5 % у порівнянні з ціною, визначеною та погодженою сторонами у момент укладення Договору; 
- додатковою угодою № 13 від 19.07.2021 з 01.07.2021 збільшено ціну газу за 1000 м3 до 9 881,6 грн або на 112, 5% у порівнянні з ціною, визначеною та погодженою сторонами у момент укладення Договору. 
Судом встановлено, що погодження зміни ціни та укладання Додаткових угод № 1, № 2 та № 3 відбулося на підставі письмових звернень ТОВ «Енерджі Трейд Груп» від 19.02.2021 № 2021/02-16, від 22.02.2021 № 2021/02- 20 та від 25.02.2021 № 2021/02-35 відповідно. Документальним обґрунтуванням зміни ціни в бік збільшення до 5 110,35 грн за 1 000 м3 була цінова довідка Харківської торгово-промислової палати № 145/21 від 20.01.2021 (Довідка № 145/21), до 5 616,27 грн за 1 000 м3 - цінова довідка № 398/21 від 16.02.2021 (Довідка № 398/21), до 6 172,28 грн за 1 000 м3 - цінова довідка № 399/21 від 16.02.2021 (Довідка № 399/21).
В Довідці № 145/21 наведені дані щодо коливання ціни на природний газ на європейському хабі TTF (газовий хаб в Нідерландах) на рівні 12,99 відсотків, яке визначене шляхом порівняння ціни станом на 07.01.2021, що становить 9 367,83 грн, із ціною на 09.01.2021 - 10 584,60 грн за 1 000 м3. 
В Довідці № 398/21 наведені дані щодо коливання ціни на природний газ на європейському хабі TTF на рівні 13,17 відсотків, яке визначене шляхом порівняння ціни станом на 04.02.2021, що становить 9 077,39 грн, із ціною на 09.02.2021 - 10 272,58 грн за 1 000 м3.
В Довідці № 399/21 наведені дані щодо коливання ціни на природний газ на європейському хабі TTF на рівні 11,86 відсотків, яке визначене шляхом порівняння ціни станом на 19.01.2021, що становить 9 846,19 грн, із ціною на 24.01.2021 - 11 014,14 грн за 1 000 м3.
Погодження зміни ціни та укладання додаткової угоди № 5 відбулося на підставі письмового звернення ТОВ «Енерджі Трейд Груп» від 24.03.2021 № 2021/03-31.
Документальним обґрунтуванням зміни ціни в бік збільшення до 6 788,89 грн за 1 000 м3 є цінова довідка Харківської торгово-промислової палати № 725/21 від 23.03.2021, у якій наведені дані щодо коливання ціни на природний газ на європейському хабі TTF на рівні 11,06 відсотків, яке визначене шляхом порівняння ціни станом на 01.03.2021, що становить 8 342,36 грн, із ціною на 18.03.2021 - 9 264, 83 грн за 1 000 м3.
Погодження зміни ціни та укладання Додаткової угоди № 10 відбулося на підставі письмового звернення ТОВ «Енерджі Трейд Груп» від 20.04.2021 № 2021/04-17.
Документальним обґрунтуванням зміни ціни в бік збільшення до 7 467,09 грн за 1 000 м3 є цінова довідка Харківської торгово-промислової палати № 829-5/21 від 15.04.2021, у якій наведені дані щодо коливання ціни на природний газ на європейському хабі TTF на рівні 10,49 відсотків, яке визначене шляхом порівняння ціни станом на 18.03.2021, що становить 9 264,83 грн, із ціною на 13.04.2021 - 10 236,90 грн за 1 000 м3.
Відтак, внаслідок укладення додаткових угод до Договору первісну ціну, визначену при проведенні процедури закупівлі, на 112, 5 %, а ціна товару загалом зросла із 4, 650 грн до 9 881, 60 грн за 1 м3 газу.
Додатковою угодою від 01.09.2021 № 14 внесено зміни до пункту 5.2 Договору, зокрема, визначено, що загальна сума Договору становить 205 258,91 гривень, а Договір розірвано з 01.09.2021.
Згідно пункту 2 вказаної додаткової угоди, за Договором поставлено природний газ в обсязі 33 205, 83 кубічних метра на суму 205 258, 91 грн.
ТОВ «Енерджі Трейд Груп» на виконання умов Договору та укладених додаткових угод поставлено 33 205, 83 м3 природного газу на загальну суму 205 258, 91 грн, а саме:
- згідно акту приймання-передачі № 00000000186 від 31.01.2021 - 6, 71268 тис м3 на суму 31 213, 97 грн з ПДВ, сплачену відповідно до платіжного доручення № 8 від 25.02.2021 (ціна за 1000 м3 - 4 650 грн);
- згідно акту приймання-передачі № 00000003191 від 28.02.2021 - 13, 29790 тис м3 на суму 82 078, 42 грн з ПДВ, сплачену відповідно до платіжного доручення № 14 від 10.03.2021 (ціна за 1000 м3 - 6 172,28 грн);
- згідно акту приймання-передачі № 00000006143 від 31.03.2021 - 9, 67803 тис м3 на суму 65 703, 10 грн з ПДВ, сплачену відповідно до платіжного доручення № 32 від 09.04.2021 (ціна за 1000 м3 - 6788,89 грн);
- згідно акту приймання-передачі № 00000009254 від 30.04.2021 - 3, 51722 тис м3 на суму 26 263,42 грн з ПДВ, сплачену відповідно до платіжного доручення № 38 від 14.05.2021 (ціна за 1000 м3 - 7 467,10 грн).
В силу зазначеного Прокурор стверджує, що додаткові угоди до Договору: № 1 від 19.02.2021, № 2 від 22.02.2021, № 3 від 25.02.2021, № 5 від 24.03.2021, № 10 від 29.04.2021, № 11 від 28.05.2021, № 12 від 15.07.2021 та № 13 від 19.07.2021 укладені з порушенням норм пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: сторонами за відсутності визначених законом умов збільшено вартість одиниці предмету закупівлі, що призвело до безпідставного витрачання бюджетних коштів в розмірі 50 581, 80 грн, які підлягають стягненню на підставі статті 1212 ЦК України.
Матеріали справи не місять доказів на спростування заявлених Прокурором вимог.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИТЬ СУД 
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначено Законом України «Про публічні закупівлі» (редакції, чинній станом на час укладення Договору та оспорюваних додаткових угод до нього (далі за текстом - Закону № 922-VIII)).
Відповідно до частини 4 статті 3 Закону № 922-VIII відносини, пов`язані зі сферою публічних закупівель, регулюються виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом.
Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 1 цього Закону договір про закупівлю визначається як господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього врегульовані статтею 41 Закону № 922-VIII, частиною 1 якої визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до частини 1 статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно із частиною 1 статті 652 ЦК України разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Частиною 4 статті 41 Закону № 922-VIII визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
За загальним правилом істотні умови договору про закупівлю, однією з яких є ціна товару, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі (частина 5 статті 41 Закону № 922-VIII). Однак зазначена норма передбачає випадки, коли допустима зміна істотних умов договору про закупівлю.
Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку, зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку в разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії (вказаний пункт вказано зі змінами, внесеними Законом № 1530-IX від 03.06.2021).
24.01.2024 Велика Палата Верховного Суду прийняла постанову у справі № 922/2321/22, в якій вирішувалось питання про те, чи дозволяють норми пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII (у редакції Закону № 114-ІХ) збільшувати ціну товару більш ніж на 10 % від початково встановленої ціни в договорі про закупівлю.
У пунктах 88-90 наведеної постанови Велика Палата Верховного Суду виснувала, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у разі зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, у порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинне перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
Такий правовий висновок неодноразово також викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11.04.2024 у справі № 922/433/22, від 01.10.2024 у справі № 918/779/23, від 06.02.2025 у справі № 910/5182/24, від 18.02.2025 у справі № 925/889/23 тощо, де інтерпретовано та застосовано положення пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII як імперативну норму, яка визначає верхню межу дозволеного відсоткового збільшення ціни за одиницю товару - не більше 10 % від ціни товару, погодженої сторонами в договорі про закупівлю.
Отже, згідно з положеннями пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII (у редакції Закону № 114-ІХ) зміна ціни в договорі закупівлі допускається за таких умов:
- збільшення ціни за одиницю товару до 10 %;
- збільшення ціни має бути пропорційне збільшенню ціни цього товару на ринку в разі коливання його ціни на ринку;
- така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
- така зміна може відбуватися не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю;
- обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
До того ж застосована законодавцем при формулюванні цієї норми конструкція «не частіше ніж один раз на 90 днів» фактично надає можливість вносити зміни до ціни товару неодноразово, але лише в межах дозволеного відсоткового збільшення ціни за одиницю товару - не більше 10 %.
Законом № 1530-ІХ внесено зміни до Закону № 922-VIII (у редакції Закону № 114-ІХ) та викладено пункт 2 частини 5 статті 41 цього Закону в такій редакції: «Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії».
Внесеними Законом № 1530-IX змінами у першому реченні пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII слова «підписання договору про закупівлю» замінені словами «підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару», а друге речення після слів «дизельного пального» доповнено словом «природного». Ці зміни полягали, зокрема, у корегуванні обмеження щодо мінімального 90-денного строку змін до ціни за одиницю товару після підписання договору про закупівлю. Водночас порогове значення у 10 % залишилося незмінним і застосовується й надалі.
Так, на відміну від норм пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII у редакції Закону № 114-ІХ, який урегульовував можливість збільшення ціни за одиницю товару не частіше ніж один раз на 90 днів лише з моменту підписання договору про закупівлю, положеннями цього пункту в редакції Закону № 1530-IX визначено, що строк зміни умов договору може відраховуватись як з моменту підписання договору, так і з моменту внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Тобто редакцією цієї норми законодавець передбачив лише можливість внесення зміни до ціни договору неодноразово: вперше - один раз у перші 90 днів з дня підписання договору; другий і подальші рази - один раз на 90 днів, які починаються з моменту останньої зміни ціни.
Додатково на підтвердження зазначеного свідчить зміст пояснювальної записки до проєкту Закону № 1530-IX (див. https://itd.rada.gov.ua/billinfo/Bills/pubFile/634356), згідно з якою метою його прийняття було завершити реформу органу оскарження у сфері публічних закупівель, що відповідно дозволяє стверджувати, що подібні зміни вочевидь не були спрямовані на те, щоб дозволити учасникам публічних закупівель (виконавцям) після підписання договору збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни товару, погодженої сторонами в договорі про закупівлю.
Іншими словами, зміни та доповнення до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII, внесені Законом № 1530-IX, стосуються лише встановлення альтернативного варіанта визначення моменту початку обчислення строку для зміни ціни за одиницю товару - 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю або 90 днів з моменту внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару.
Проте пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII як у редакції, викладеній Законом № 114-ІХ, так і в редакції, викладеній Законом № 1530-ХІ, однаково передбачено, що такі обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовуються у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Водночас положення пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII у редакції Закону № 1530-ХІ не містять змін щодо максимально можливого збільшення розміру ціни за одиницю товару, погодженої сторонами договору закупівлі, визначеної попередньою редакцією цієї норми на рівні не більше 10 %. У будь-якому випадку загальний розмір збільшення ціни не може перевищувати 10 % ціни, встановленої в договорі закупівлі.
До того ж визначене законодавцем відсоткове значення обмеження суми є граничним (пороговим) і відповідний ліміт зміни ціни слід враховувати при кожному внесенні змін до договору про закупівлю, а не застосовувати щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Іншими словами, це означає, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору (у разі коливання ціни товару на ринку) не може перевищувати нормативно закріпленого 10 % значення для зміни ціни, визначеної в договорі про закупівлю.
Дана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2025 у справі № 920/19/24.
У вказаній постанові також виснувано щодо застосування пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII. Так, вказана норма визначає правила внесення змін до договору про закупівлю без проведення нової процедури закупівлі, зокрема, надаючи можливість внесення цих змін у разі збільшення ціни товару, однак за умови, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору не повинне перевищувати нормативно визначеного граничного (порогового) відсоткового значення суми, визначеної в договорі про закупівлю, а не застосовуватися щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Такі послідовні зміни не повинні спрямовуватися на ухиляння від виконання положень цієї норми Закону № 922-VIII.
Інший підхід до розуміння положень пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII, який передбачає щоразу з кожним внесення змін можливість збільшення ціни договору до 10 %, тобто можливість необмеженого збільшення ціни (понад 10 % ціни договору закупівлі) при незмінному загальному розмірі суми закупівлі, може призвести до нівелювання мети законодавчого регулювання процедур закупівлі, адже відкриває шлях до маніпулювання учасниками загальною вартістю пропозицій, внаслідок чого відкривається можливість під час процедури усунути конкурентів, запропонувавши найнижчу ціну, та після укладення договору підвищити ціну до рівня економічно обґрунтованої.
Укладення додаткових угод до договору про закупівлю щодо зміни ціни на товар із урахуванням подібного підходу спотворюватиме результати торгів та зводитиме нанівець економію, яку було отримано під час підписання договору, та, як наслідок, робитиме результат закупівлі невизначеним й зумовлюватиме неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 5 Закону № 922-VIII.
Окрім того, збільшення ціни може призвести до того, що кількість товарів настільки зменшиться, що виконання договору закупівлі в такому обсязі не відповідатиме господарській меті укладення замовником договору закупівлі.
До того ж застосування підходу, який передбачає можливість збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % пропорційно збільшенню ціни товару на ринку, у разі коливання ціни цього товару, спотворюватиме принцип добросовісної конкуренції серед учасників.
Велика Палата Верховного Суду з урахуванням наведеного вище аналізу нормативного припису пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, беручи до уваги усталену та послідовну судову практику, вважає, що зміна тлумачення зазначеної норми та запровадження протилежного підходу щодо можливості неодноразового збільшення ціни товару на 10 % при кожному внесенні змін до договору про закупівлю більше нагадує власне зміну цієї норми та, як наслідок, порушуватиме принцип правової визначеності.
Ураховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду висновувала, що зміна умов договору про закупівлю щодо збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % не допускається, зокрема, у випадку закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії. Внесені зміни Законом № 1530-ІХ до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII не стосуються встановленої первісною редакцією цього Закону заборони збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 %, в тому числі і при здійсненні закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Виняток з обмежень, викладений в останньому реченні пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII, повинен тлумачитися суто буквально, а тому він стосується лише строків зміни ціни за одиницю товару у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії (дотримання умови про зміну лише раз на 90 днів в цьому випадку не діє) і не визначає верхньої межі збільшення (зміни) ціни за одиницю товару.
Згідно частини 1 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Частиною 3 статті 215 ЦК України визначено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
За частиною першою статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Як встановлено судом вище, за результатами проведення оголошеної процедури закупівлі переможцем визнано Відповідача - 2 з остаточною пропозицією за результатами аукціону ціни предмета закупівлі - 4 650 грн з ПДВ за одиницю товару, з яким в результаті і укладено Договір.
Додатковими угодами № 1 від 19.02.2021, № 2 від 22.02.2021, № 3 від 25.02.2021, № 5 від 24.03.2021, № 10 від 29.04.2021, № 11 від 28.05.2021, № 12 від 15.07.2021, № 13 від 19.07.2021 до Договору ціну природного газу збільшено з 4 650 грн до 9 881, 60 грн за 1000 м3 газу, що призвело до значного підвищення ціни, а саме на 112,5 % від ціни, визначеної основним Договором, з одночасним зменшенням обсягів постачання.
Суд враховує, що кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 912/1580/18, від 02.12.2020 у справі № 913/368/19, від 11.05.2023 у справі № 910/17520/21).
Тобто сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору. При зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Як коливання ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього. 
Водночас, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, - як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявність коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.
Законом № 922-VIII не передбачено форму/вигляд інформації щодо такого коливання, внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку саме факту коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.02.2025 у справі № 916/747/24).
Спеціальним законодавством у сфері публічних закупівель не визначено певний орган чи особу, яку законодавець наділив би повноваженнями надавати інформацію на підтвердження коливання ціни товару на ринку.
Під час визначення щодо доказів на підтвердження коливання ціни товару на ринку слід виходити як з аналізу норм чинного законодавства щодо повноважень та функцій суб`єктів надання такої інформації (наприклад, до цих суб`єктів можна віднести, Державну службу статистики України, на яку постановою КМУ від 10.09.2014 № 442 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" покладено функцію з контролю за цінами в частині здійснення моніторингу динаміки цін (тарифів) на споживчому ринку; державне підприємство "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків", яке на замовлення суб`єкта господарювання виконує цінові/товарні експертизи, зокрема, щодо відповідності ціни договору наявній кон`юнктурі певного ринку товарів; ТПП України, яка у межах власних повноважень надає послуги щодо цінової інформації, тощо), так і положень щодо доказів, які закріплені у главі 5 розділу І ГПК України.
Таким чином, з-поміж іншого, довідки, експертні висновки ТПП України, тощо можуть використовуватися для підтвердження коливання ціни товару на ринку. Втім судам у порядку статті 86 ГПК України слід їх досліджувати та оцінювати за критеріями належності, допустимості, достовірності, вірогідності з точку зору саме факту коливання ціни на товар (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.09.2023 у справі № 926/3244/22).
Як встановлено судом вище, документальним обґрунтуванням зміни ціни в бік збільшення до 5 110,35 грн за 1 000 м3 є та підставою для укладання додаткової угоди № 1 від 19.02.2021 Відповідачем-2 надана цінова довідка Харківської торгово-промислової палати № 145/21 від 20.01.2021, яка засвідчує коливання ціни на природний газ за період, що передує укладанню Договору № ЛР-60/2021, та не може слугувати обґрунтуванням для зміни ціни в бік збільшення до 5 110,35 грн за 1 000 м3 та укладання додаткової угоди № 1 як такої.
Що стосується решти наданих цінових довідок суд зазначає, що Відповідачем-2 на власний розсуд обирались періоди для порівняння середніх цін на електричну енергію, дослідження яких не відображало їх динаміку, оскільки в таких довідках зазначено середньозважену ціну за одиницю товару станом на певну дату, тобто відсутні докази наявності коливання цін як таких.
В сукупності викладеного, матеріали справи не містять належного обґрунтування підстав для зміни істотних умов Договору на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII в силу чого вимоги Позивача в частині визнання недійсним додаткових угод підлягають задоволенню.
Оскільки визначені Прокурором додаткові угоди є недійсними вони не породжують правових наслідків, відповідна підстава для оплати природного газу за встановленою у них ціною відпала, а тому грошові кошти, на підставі норм статей 216, 1212 ЦК України, у заявленому розмірі Прокурором розмірі мають бути повернуті.
Судом перевірено наданий Прокурором розрахунок заявленої до стягнення суми та встановлено, що останній є належним та таким, що не порушує прав Відповідача - 2 із урахуванням здійснених судом вище висновків.
При цьому, факт здійснення Позивачем повної оплати за Договором в розмірі 205 258, 91 грн сторонами не заперечується та підтверджується наявними у справі платіжними інструкціями.
Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами Глави 83 Цивільного кодексу України.
Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.
Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).
Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або не збільшення майна в іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна з боку набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.
За змістом статті 1212 ЦК України безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею в себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.
Загальна умова частини 1 статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на цій підставі тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.
Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.
Тобто, в разі, коли правочин утворює правову підставу для набуття (збереження) майна, статтю 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.
Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого без правової підстави, передбаченої законом, іншими правовими актами чи правочином.
При цьому Верховний Суд неодноразово зазначав, що набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним. Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212 ЦК можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином (постанови Верховного Суду від 06.02.2020 у справі № 910/13271/18, від 23.01.2020 у справі № 910/3395/19, від 23.04.2019 у справі № 918/47/18, від 01.04.2019 у справі № 904/2444/18).
Відповідно до частини 1 статті 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.
В силу зазначеного, вимога Прокурора про стягнення 50 851, 80 грн, які фактично безпідставно отримані та зберігаються Відповідачем - 2 є обґрунтованою оскільки такі кошти фактично сплачено на підстав незаконних правочинів, а відтак безпідставно зберігаються Відповідачем - 2.
Судом надано вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.
Іншим доводам сторін оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин, та не впливають на результат прийнятого рішення.

ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ
З огляду на встановлені судом обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів Прокурора в частині існування підстав для визнання недійсними додаткових угод до Договору оскільки останні суперечать вимогам пункту 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII та як наслідок стягнення коштів, які сплачені на підставі таких правочині як безпідставно набутих та збережених Відповідачем - 2 в силу чого позов підлягає задоволенню.

Судові витрати у вигляді судового збору відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на Відповідачів.

Kеруючись статтею 74, статтями 76-79, статтею 86, 123, 129, статтями 236-238, статтями 240 та 241 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов заступника керівника Луцької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби та Горохівської міської ради - задовольнити.
2. Визнати недійсними додаткові угоди до укладеного між Комунальним підприємством «Горохівська багатопрофільна лікарня Горохівської міської ради» (вул. Паркова, 22, м. Горохів, Волинська обл., 45701; ідентифікаційний код 01982896) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» (вул. Івана Мазепи, 6, м. Київ, 01010; ідентифікаційний код 36716332) договору про постачання природного газу № ЛР-60/2021 від 15.01.2021 (процедура закупівлі: UA-2020-11-12-010953-c), а саме: 1) додаткову угоду № 1 від 19.02.2021; 2) додаткову угоду № 2 від 22.02.2021; 3) додаткову угоду № 3 від 25.02.2021; 4) додаткову угоду № 5 від 24.03.2021; 5) додаткову угоду № 10 від 29.04.2021; 6) додаткову угоду № 11 від 28.05.2021; 7) додаткову угоду № 12 від 15.07.2021; 8) додаткову угоду № 13 від 19.07.2021.
3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» (вул. Івана Мазепи, 6, м. Київ, 01010; ідентифікаційний код 36716332) на користь Горохівської міської ради (вул. Шевченка, 17, м. Горохів, Волинська обл., 45701; ідентифікаційний код 04051276) безпідставно збережені кошти - 50 851 (п`ятдесят тисяч вісімсот п`ятдесят одна) грн 80 коп.
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі Трейд Груп» (вул. Івана Мазепи, 6, м. Київ, 01010; ідентифікаційний код 36716332) на користь Волинської обласної прокуратури (43000, Волинська обл., місто Луцьк, вул. Винниченка, будинок 15; ідентифікаційний код 02909915) судовий збір - 10 900 (десять тисяч дев`ятсот) грн 80 коп.
5. Стягнути з Комунального підприємства «Горохівська багатопрофільна лікарня Горохівської міської ради» (вул. Паркова, 22, м. Горохів, Волинська обл., 45701; ідентифікаційний код 01982896) на користь Волинської обласної прокуратури (43000, Волинська обл., місто Луцьк, вул. Винниченка, будинок 15; ідентифікаційний код 02909915) судовий збір - 10 900 (десять тисяч дев`ятсот) грн 80 коп.
6. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення підписано: 04.05.2026

Суддя  Антон ПУКАС