КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 травня 2026 року м. Київ №320/27897/24
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ТОВ "ЕНЕРЛАЙТ" до Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправними та скасування постанов,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ "ЕНЕРЛАЙТ" з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві у якому просить суд:
- визнати протиправними та скасувати постанови про накладення штрафу від 30.04.2024 року № 37/4833, № 38/4833, № 39/4833, № 41/4833.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про те, що постановами Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 30.04.2024 №37/4833, №38/4833, №39/4833 та №41/4833 на ТОВ «ЕНЕРЛАЙТ» безпідставно накладено штрафи у загальному розмірі 204000,00 грн за порушення вимог законодавства у сфері державного ринкового нагляду. Позивач вказує, що ним були вжиті заходи щодо усунення виявлених недоліків, надано технічну документацію, декларації про відповідність, товаросупровідні документи та інформацію про вилучення продукції з обігу. Позивач також стверджує, що продукція відповідала встановленим вимогам, а виявлені порушення мали формальний характер та були усунуті до винесення оскаржуваних постанов.
Ухвалою суду відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.
Відповідач заперечував проти задоволення позову та зазначав, що позапланова перевірка ТОВ «ЕНЕРЛАЙТ» проведена на законних підставах за ланцюгом постачання продукції, яка не відповідала встановленим вимогам. Відповідач посилався на положення Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», а також на отримані через національну інформаційну систему державного ринкового нагляду рішення інших територіальних органів Держпродспоживслужби щодо продукції, яка становила ризик або не відповідала технічним регламентам. Відповідач зазначав, що під час перевірки встановлено порушення вимог Технічного регламенту щодо екодизайну побутових ламп, а позивач не довів відсутність своєї вини та не надав належних доказів того, що невідповідність продукції виникла з причин, незалежних від нього.
Позивач у відповіді на відзив зазначав, що відповідачем не доведено наявності реальної небезпеки продукції чи істотних порушень вимог технічних регламентів. Позивач наголошував, що всі необхідні документи були надані відповідачу під час перевірки, а також повідомляв про вжиття заходів щодо вилучення продукції з продажу та її повернення постачальникам. Позивач вказував, що застосовані штрафні санкції є непропорційними та не відповідають характеру виявлених недоліків.
У додаткових поясненнях відповідач зазначав, що перевірка проведена відповідно до вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та на підставі інформації, отриманої від інших органів ринкового нагляду за ланцюгом постачання продукції. Відповідач наголошував, що акт перевірки від 25.04.2024 №1073/91 підтверджує наявність порушень вимог технічних регламентів, а подані позивачем документи не спростовують встановлених порушень. Крім того, відповідач посилався на практику Другого апеляційного адміністративного суду щодо правомірності проведення перевірок за ланцюгом постачання продукції.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРЛАЙТ» є юридичною особою, зареєстрованою за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, буд. 7-Д, корпус Г, код ЄДРПОУ 38966750, та здійснює діяльність з реалізації освітлювальної продукції. 
22.04.2024 ТОВ «ЕНЕРЛАЙТ» отримало від Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві низку повідомлень щодо проведення позапланової перевірки характеристик продукції у строк з 22.04.2024 по 25.04.2024. Зокрема, перевірка стосувалась ламп розжарювання та світлодіодних ламп торговельних марок «PHILIPS», «ENERLIGHT» та «ENL», які реалізовувались у магазинах «ЩОДНЯ», «ОЛДІ» та «Фокстрот» на території Тернопільської, Київської та Чернівецької областей. 
Підставою для проведення перевірки стали рішення територіальних органів Держпродспоживслужби в Тернопільській, Житомирській, Одеській та Чернівецькій областях про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо продукції, яка не відповідала встановленим вимогам або становила серйозний ризик. Вказана інформація надходила через національну інформаційну систему державного ринкового нагляду у період з січня по березень 2024 року. 
На підставі отриманої інформації Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві 16.04.2024 видано наказ №1073 про проведення позапланового заходу та оформлено направлення на перевірку №154. Перевірка проводилась за місцезнаходженням органу ринкового нагляду за адресою: м. Київ, вул. Волинська, буд. 12. 
Предметом перевірки були, зокрема, світлодіодні лампи ТМ «ENERLIGHT» та «ENL», а також лампи розжарювання ТМ «PHILIPS» різних моделей та технічних характеристик. Перевірка здійснювалась щодо відповідності продукції вимогам Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 №734, та Технічного регламенту щодо встановлення системи для визначення вимог з екодизайну енергоспоживчих продуктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.10.2018 №804. 
24.04.2024 позивач надав відповідачу письмові повідомлення щодо виконання вимог, у яких зазначав про оновлення інформації на вебсайті, вилучення окремої продукції з продажу, повернення продукції постачальникам для утилізації, виготовлення додаткових наліпок та здійснення додаткового маркування продукції. Разом із повідомленнями позивач надав копії декларацій про відповідність, технічної документації, контрактів, видаткових накладних, довідок про залишки продукції на складі, фотографії продукції та листи контрагентів. 
За результатами проведеної перевірки Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві 25.04.2024 складено акт перевірки характеристик продукції №1073/91, протоколи про виявлені порушення та прийнято постанови від 30.04.2024 №37/4833, №38/4833, №39/4833 та №41/4833 про накладення на ТОВ «ЕНЕРЛАЙТ» штрафних санкцій за порушення законодавства у сфері державного ринкового нагляду. 
Не погоджуючись із вказаними постановами, позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду з даним позовом про визнання їх протиправними та скасування.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Відповідно до вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» цей Закон встановлює правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції.
Орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до цього Закону (далі – орган ринкового нагляду).
Державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Відповідно до статті 3 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів. 
Відповідно до статті 1 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» ланцюг постачання продукції - послідовність суб`єктів господарювання, які забезпечують постачання продукції від виробника до споживача (користувача).
Відповідно до статті 1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» зазначає, що встановлені вимоги - вимоги щодо нехарчової продукції (далі - продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Відповідно до частини першої та частини другої статті 10 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності.
Згідно пункту 4 частини першої статті 11 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», до повноважень органів ринкового нагляду, зокрема, належить проведення перевірок характеристик продукції.
В свою чергу, Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» встановлені певні порядки проведення перевірок характеристик продукції, а саме статтею 23 - визначений загальний порядок.
Відповідно до підпункту «б» пункту 2 частини першої статті 24 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» передбачено, що у разі якщо під час перевірки характеристик продукції у виробника відповідної продукції виробник доведе що: він не вводив в обіг продукцію, що є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам; продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності розповсюджувача (розповсюджувачів) такої продукції. У випадках, зазначених у підпункті «б» пункту 2 цієї частини, встановлюється за ланцюгом постачання продукції особа, яка ввела таку продукцію в обіг, та особа, внаслідок дій чи бездіяльності якої продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам.
Згідно зі статтею 25 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», під час проведення перевірки характеристик продукції у її виробників на початковому етапі перевірки об`єктами перевірки є:- наявність на продукції знака відповідності технічним регламентам (у тому числі ідентифікаційного номера призначеного органу з оцінки відповідності), якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам.
Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у разі необхідності вжиття заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до частини першої статті11 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, серед іншого: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.
Згідно з частиною дванадцятої статті 23 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», у разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, що дають змогу відстежити походження такої продукції та її подальший обіг (зокрема договори, товарно-супровідна документація), визначає особу, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, та всіх осіб, яким цей суб`єкт господарювання поставив зазначену продукцію.
Відповідно до частини першої статті 11 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», відповідність введення в обіг, наданої на ринку або введеної в експлуатацію в Україні продукції вимогам усіх чинних технічних регламентів, які застосовуються до такої продукції є обов`язковою, за винятком випадків, визначених у зазначених технічних регламентах та статті 12 цього Закону.
Частиною першою статті 29 цього Закону передбачено, що у випадках, визначених у технічних регламентах, на продукцію та/або на інші об`єкти, що зазначені в таких технічних регламентах (табличку з технічними даними, пакування, супровідні документи тощо), повинен наноситися знак відповідності технічним регламентам. Нанесенням знака відповідності технічним регламентам на продукцію вважається також нанесення цього знака на будь-який інший, ніж сама продукція, об`єкт згідно з правилами та умовами нанесення зазначеного знака. Частиною четвертою цієї ж статті встановлено, що знак відповідності технічним регламентам повинен наноситися згідно з правилами та умовами його нанесення, визначеними у відповідних технічних регламентах, а в разі якщо в певних технічних регламентах, якими передбачене нанесення зазначеного знака, такі правила та умови не визначені - згідно з правилами та умовами нанесення знака відповідності технічним регламентам, затвердженими Кабінетом Міністрів України.
Враховуючи вид продукції, що була предметом перевірки, слід враховувати вимоги Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1077 від 16.12.2015 та Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1067 від 16.12.2015.
Так, відповідно до пункту 24 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання» від 16 грудня 2015 року № 1077, перед введенням апаратури в обіг імпортери пересвідчуються у тому, що виробником проведено відповідну процедуру оцінки відповідності, визначену в пункті 39 цього Технічного регламенту, складено технічну документацію, на апаратуру нанесено знак відповідності технічним регламентам, що апаратура супроводжується необхідними документами, а також у тому, що виробник виконав вимоги, визначені в пунктах 16 і 17 цього Технічного регламенту.
Якщо імпортер вважає або має підстави вважати, що апаратура не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у додатку 1, він не вводить цю апаратуру в обіг до приведення її у відповідність з такими вимогами. Якщо зазначена апаратура становить ризик, імпортер повідомляє про це виробнику та відповідному органу державного ринкового нагляду.
Пунктом 46 Постанови № 1077 передбачено, що знак відповідності технічним регламентам наноситься перед введенням апаратури в обіг.
Крім того, у відповідності до пунктів 40, 43 Постанови № 1077 у декларації про відповідність заявляється про те, що виконання суттєвих вимог, визначених у додатку 1, було доведено. При цьому виробник шляхом складання декларації про відповідність бере на себе відповідальність за відповідність апаратури вимогам, установленим у цьому Технічному регламенті.
Аналогічні вимоги застосування знаку відповідності технічним регламентам передбачені також постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання» від 16 грудня 2015 р. № 1067.
Аналізуючи вищенаведені норми законодавства, суд заначає, що нанесення знака відповідності технічним регламентам безпосередньо на продукцію (на апаратуру) або на її табличку з технічними даними не є обов`язковим виключно у разі неможливості або невиправданості такого нанесення через характер апаратури. У такому випадку знак відповідності технічним регламентам наноситься на табличку, пакування та супровідні документи таким чином, щоб він був видимим, розбірливим і незмивним.
Підставою для проведення перевірки ТОВ «ЕНЕРЛАЙТ» став факт виявлення порушень технічного регламенту у розповсюджувача продукції, при цьому суб`єкт господарювання, що ввів дану продукцію в обіг, був ідентифікований.
Судом встановлено, що на підставі проведеної перевірки Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області за ланцюгом постачання та винесених рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 22.01.2024 року №1, №2, №3, №4, від 01.02.2024 року №19, №20, №21, №22 та від 05.02.2024 року № 23, №24, № 25, № 26, отриманих за допомогою національної інформаційної системи державного ринкового нагляду про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, які надійшли 22.01.2024 за №P-159-2024, №P-160-2024, №P-161-204, які надійшли 05.02.2024 за №Р-322-2024, № P-323-2024, №P-324-2024, №P-325-2024, які надійшли 08.02.2024 за №P-383-2024, №P-384-2024, №P-385-2024, №P-386. 
На підставі проведеної перевірки Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві за ланцюгом постачання та винесених рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 05.02.2024 року № 04.1-01-51, № 04.1-01-53, №04.1-01-54, №04.1-01-55, №04.1-01-56, отриманих за допомогою національної інформаційної системи державного ринкового нагляду про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, які надійшли 07.02.2024 за №P-370-2024, №P-369-2024, №P-371-2024. 
На підставі проведеної перевірки Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області за ланцюгом постачання та винесених рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 08.02.2024 року №9, №10, від 19.02.2024 року №11, №12, отриманих за допомогою національної інформаційної системи державного ринкового нагляду про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, які надійшли 08.02.2024 за №Р-381-2024, №Р-382-2024, які надійшли 19.02.2024 за №Р-523-2024, №Р-528-2024 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області за ланцюгом постачання та винесених рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 29.02.2024 року №7, №8, отриманих за допомогою національної інформаційної системи державного ринкового нагляду про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, які надійшли 04.03.2024 за №Р-829-2024, №P-830-2024, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Чернівецькій області за ланцюгом постачання та винесених рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 19.02.2024 року №3, N4, від 18.03.2024 року №7, №8, отриманих за допомого національної інформаційної системи державного ринкового нагляду про продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, які надійшли 21.02.2024 року за №Р-607-2024, №P-616-2024, які 20.03.2024 за №P-11 19-2024, №P-1124-2024. 
З урахуванням наданих Головному управлінню повноважень, було створено Наказ на проведення позапланового заходу від 16.04.2024 року №1073, Направлення на проведення позапланової перевірки від 16.04.2024 року №154 у ТОВ «ЕНЕРЛАЙТ» зі строком перевірки з 22.04.2024 по 25.04.2024 характеристики продукції за місцезнаходженням органу ринкового нагляду за адресою: м. Київ, вул. Волинська, буд. 12, каб. 7/1, у відповідності до вимог законодавства. 
Відповідно до вказаних розпорядчих документів, предметом перевірки були: Світлодіодна лампа ТМ «ENERLIGHT», арт, G45E279SMDNFR, 9W, 4100K, 800 Lm, нейтральне світло, ш/к 4823093503625, д.в. 01.2023р., країна виробник: Китай; ламп розжарювання TM «Philips», 40W, E 14 SES, 230 V, P45, прозора, 405 Lm, ш/к 8711500011862, країна-виробник: Польша; ламп розжарювання TM «Philips», 75 W, E27 ES, 230V, A55, прозора, 935Lm, ш/к 8718696589939, країна виробник: Польша; лампа розжарювання свічка ТМ Philips Stan, модель CL 1CT/10X10F, 40W, Е14, B35, 230V, ш/к: 8718696589786, країна виробник: Польша; лампа розжарювання ТМ Philips Stan, модель CL 1CT/12X10F, 75W, Е27, А55, 230V, ш/к: 8718696589939, країна виробник: Польша; лампа розжарювання ТМ Philips, модель FR 1CT/10X 10F, 60W, Е14, Р45, 230V, ш/к 8711500067579, країна виробник: Польша; лампа світлодіодна LED TM «ENL», A60, 12W, 227, 4100K, 220-240, 960 Lm, 50/60 Hz, д.в. 07.2023р., ш/к: 4023093505049, країна-виробник Китай; світлодіодна лампа ТМ «ENERLIGHT», нейтральне світло, 10W цоколь Е27, А60, 900Lm, 4100К, арт. A6OE27105MDNFR, ш/к: 4823093500068, виробник-Китай; лампа світлодіодна ТМ «ENERLIGHT», E14, 600Lm, 7W, 3000K. Ш/к: 4823093502765, арт.: P45E147SMDWFR, країна-виробник: Китай; лампа світлодіодна ТМ PHILIPS, LED, 1150Lm, E27, 11W, 3000K, ш/к: 8719514272767, країна виробник: Нідерланди. 
Виявлені під час перевірки порушення у ТОВ «ЕНЕРЛАЙТ» підтверджуються складеним актом перевірки характеристик продукції від 25.04.2024 №1073/91, протоколами про виявлені порушення.
Згідно статті 45 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» виробник, уповноважений представник, імпортер або інша особа, яка відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, не несе відповідальності, встановленої статтею 44 цього Закону, якщо доведе, що:
1) вона не вводила відповідну продукцію в обіг;
2) з урахуванням усіх обставин відповідна продукція після введення її в обіг стала такою, що становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, внаслідок дій або бездіяльності інших осіб чи непереборної сили;
3) відповідна продукція становить ризик внаслідок додержання виробником вимог законодавства чи виконання обов`язкових для нього приписів державних органів;
4) у випадку виробника комплектуючого виробу чи складової частини продукції ризик (невідповідність) продукції встановленим вимогам виник (виникла) внаслідок конструкції готової продукції, до якої входить цей виріб чи складова частина, або інструкцій, даних такому виробнику виробником готової продукції.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
За введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, передбачена відповідальність згідно пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», за що до Позивача застосовано штраф.
Так, кожен суб`єкт господарювання в ланцюгу постачання несе відповідальність за порушення вимог Технічних регламентів дія яких розповсюджується на продукцію та вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
Статтею 45 Закону України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції» визначено підстави звільнення суб`єктів господарювання від відповідальності у сфері ринкового нагляду.
Так, наявність декларації про відповідність, сертифікату відповідності та іншої технічної документації не виключає можливих порушення Технічних регламентів та порушення, яке виявлено під час перевірки у розповсюджувача.
Позивач у позові посилається на те, що 24.04.2024 ним були подані відповідачу повідомлення щодо виконання вимог у зв`язку з проведенням позапланових перевірок характеристик продукції, зокрема повідомлення №24/04/2024-01, №24/04/2024-06, №24/04/2024-08 та №24/04/2024-09.
У вказаних повідомленнях позивач зазначав, що ним оновлено інформацію на вебсайті http://enerlight.ua щодо окремих характеристик продукції, ініційовано зняття продукції з продажу для подальшого повернення постачальнику та утилізації, а також виготовлено додаткові наліпки із необхідною інформацією та забезпечено додаткове маркування продукції.
На підтвердження зазначених обставин позивачем було надано копії декларацій про відповідність, технічної документації, контрактів, видаткових накладних, довідок про залишки продукції на складі, скріншоти вебсайту, листи контрагентів, а також окремі фотографії продукції з наліпками.
Разом із тим суд зазначає, що самі по собі повідомлення позивача про нібито усунення порушень не є безумовним підтвердженням фактичного приведення усієї продукції у відповідність до встановлених вимог технічних регламентів.
Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що відповідне додаткове маркування було фактично нанесено на весь обсяг продукції, яка перебувала в обігу, або що вся продукція, щодо якої виявлено невідповідності, була вилучена з реалізації чи повернута постачальнику.
Крім того, позивачем не надано доказів фактичного направлення додаткових наліпок контрагентам чи торговельним мережам, а також доказів отримання та використання таких наліпок суб`єктами господарювання, які здійснювали реалізацію продукції.
Суд також враховує, що надані позивачем фотографії продукції та скріншоти вебсайту не дають можливості встановити дату внесення відповідних змін, їх поширення на всю партію продукції та фактичне усунення всіх виявлених порушень.
Більше того, окремі повідомлення позивача містять інформацію про ініціювання зняття продукції з продажу та її повернення для подальшої утилізації, що, навпаки, свідчить про наявність невідповідностей продукції встановленим вимогам.
За таких обставин суд дійшов висновку, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами факт повного усунення виявлених порушень до моменту прийняття відповідачем оскаржуваних постанов.
Щодо доводів позивача про те, що відповідачем не були враховані надані ТОВ «ЕНЕРЛАЙТ» документи та матеріали, суд зазначає таке.
Судом установлено, що 24.04.2024 позивачем були подані до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві повідомлення №24/04/2024-01, №24/04/2024-06, №24/04/2024-08 та №24/04/2024-09 щодо виконання вимог у зв`язку з проведенням позапланової перевірки характеристик продукції.
Разом із зазначеними повідомленнями позивачем були надані копії декларацій про відповідність, технічної документації, контрактів, видаткових накладних, довідок про залишки продукції на складі, фотографії продукції, скріншоти вебсайту, а також листи контрагентів.
Водночас сам по собі факт подання суб`єктом господарювання документів та повідомлень про вжиття певних заходів не свідчить про автоматичне усунення встановлених порушень та не виключає можливості застосування органом ринкового нагляду заходів відповідальності, передбачених Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
Суд зазначає, що рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та постанови про накладення штрафних санкцій є самостійними заходами реагування у сфері державного ринкового нагляду, спрямованими на недопущення введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, а також на забезпечення дотримання суб`єктами господарювання вимог технічних регламентів.
При цьому подані позивачем повідомлення та документи були предметом аналізу відповідача під час здійснення перевірки, однак за результатами такого аналізу відповідач дійшов висновку про наявність порушень вимог технічних регламентів та підстав для застосування штрафних санкцій.
Крім того, надані позивачем матеріали здебільшого підтверджують намір усунути виявлені порушення у майбутньому або вчинення окремих дій щодо приведення продукції у відповідність, однак не спростовують факту перебування в обігу продукції, яка на момент перевірки не відповідала встановленим вимогам.
За таких обставин суд дійшов висновку, що твердження позивача про неврахування відповідачем поданих документів є необґрунтованими та не спростовують правомірності оскаржуваних постанов.
За не виконання цих рішень, як зазначено в частині четвертій статті 44 Закону №2735-VI, встановлена окрема відповідальність положеннями Закону України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції».
Разом з тим, статтею 34 Закону №2735-VI визначено порядок контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.
Відповідно до частини першої статті 34 Закону №2735-VI, з метою контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів органи ринкового нагляду:
1) аналізують повідомлення про виконання цих рішень, надані (надіслані) суб`єктами господарювання, яких стосувалися такі рішення;
2) проводять перевірки стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень;
3) здійснюють моніторинг результативності вжитих обмежувальних (корегувальних) заходів.
Відповідно до частини другої статті 34 Закону №2735-VI, суб`єкт господарювання, якого стосується рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, має у визначений у такому рішенні строк надати (надіслати) органу ринкового нагляду, що прийняв відповідне рішення, повідомлення про його виконання. До цього повідомлення суб`єкт господарювання може додавати документи або їх копії, що підтверджують виконання рішення.
Відповідно до частини третьої статті 34 Закону №2735-VI, у разі якщо інформація, що міститься в повідомленні суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, та долучені до рішення документи є недостатніми для підтвердження результативності виконання цього рішення, а також за наявності обґрунтованих сумнівів щодо достовірності цієї інформації відповідний орган ринкового нагляду проводить перевірку стану виконання суб`єктом господарювання такого рішення.
Відповідно до частини четвертої статті 34 Закону №2735-VI, перевірка стану виконання рішення починається не пізніше десяти робочих днів з дня одержання органом ринкового нагляду повідомлення суб`єкта господарювання про виконання відповідного рішення, а в разі ненадання суб`єктом господарювання такого повідомлення у визначений у рішенні строк - не пізніше десяти робочих днів з дня настання визначеного строку.
Відповідно до частини шостої статті 34 Закону №2735-VI, під час проведення перевірки стану виконання рішення орган ринкового нагляду встановлює ступінь виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та результативність їх виконання.
Відповідно до частини сьомої статті 34 Закону №2735-VI, у разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт повного та результативного виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення (крім рішення про заборону надання продукції на ринку), орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про скасування такого рішення.
Відповідно до частини восьмої статті 34 Закону №2735-VI, у разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів.
Відповідно до частини дванадцятої статті 34 Закону №2735-VI, порядок здійснення контролю стану виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів визначається Кабінетом Міністрів України, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 5 жовтня 2011 року №1017 «Порядок здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів».
При цьому, відповідно до частини шостої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції», протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду (голова та члени або уповноважені посадові особи державного колегіального органу), які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу.
Кожний штраф оформляється окремою постановою.
Тобто, постанова про накладення штрафних санкцій та рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів за своєю природою є різними актами органу державного ринкового нагляду і застосовуються в конкретно визначених випадках, передбачених Законом України «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції». 
Щодо тверджень позивача, що пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним) згідно з рішенням Конституційного Суду №9-р(ІІ)/2023 від 01.11.2023, суд зазначає наступне.
У справі № 3-53/2022(126/22) від 01.11.2023 за конституційною скаргою ОСОБА_1 щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремого припису пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (щодо індивідуалізації юридичної відповідальності за порушення прав споживачів), Конституційний Суд України ухвалив:
1. Визнати таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), окремий припис пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 2 грудня 2010 року № 2735-VI зі змінами, а саме: «у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян».
2. Окремий припис пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 2 грудня 2010 року № 2735-VI зі змінами, визнаний неконституційним, утрачає чинність через шість місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.
Тобто, на момент виявлення порушення, винесення постанов про накладення штрафу від 30.04.2024 №37/4833, 38/4833, 39/4833, 41/4833, окремий припис пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 2 грудня 2010 року № 2735-VI є чинним, який лише утрачає чинність через шість місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення, тобто з 01.05.2024.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що оскаржувана постанова від 24 січня 2024 року №4/4833, відповідає вимогам частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Згідно частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача про визнання протиправною та скасування постанов від 30.04.2024 №37/4833, 38/4833, 39/4833, 41/4833, є необґрунтованими, отже, позов задоволенню не підлягає.
Згідно зі статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови у задоволенні позову, понесені позивачем судові витрати з відповідача не присуджуються. 
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.