П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/33844/25	
Перша інстанція: суддя Токмілова Л.М.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі: 
Головуючого: Градовського Ю.М.
суддів: Єщенка О.В., 
Казанчук Г.П. 
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Херсонській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2026р. по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити певні дії, -
В С Т А Н О В И Л А:
У жовтні 2025р. ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ГУ НП в Херсонській області, у якому просив:
- визнати протиправним та скасувати акт розслідування нещасного випадку №132 від 16 вересня 2025р. (форми Н-1/НПВ) ГУ НП в Херсонській області;
- зобов`язати ГУ НП в Херсонській області провести повторне розслідування нещасного випадку який стався 24.06.2025 о 8:30 год з начальником відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , у висновку якого підтвердити, що даний нещасний випадок трапився в період проходження служби і пов`язаний із виконанням службових обов`язків, взявши зазначений випадок на облік. 
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 24.06.2025р. він, перебуваючи на службі та виконуючи посадові обов`язки, під час руху на автодорозі М-14 отримав поранення в результаті влучання ворожого FPV-дрону військовими рф у автомобіль на якому він рухався. Відповідачем за фактом нещасного випадку було проведено розслідування нещасного випадку та складено акт №132 від 16 вересня 2025р. (форми Н-1/НПВ), відповідно до якого начальник відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 отримав травму в період проходження служби не пов`язану з виконанням службових обов`язків. 
Позивач вважає, що акт розслідування нещасного випадку №132 від 16 вересня 2025р. (форми Н-1/НПВ) складений та виданий з порушенням вимог ЗУ «Про Національну поліцію», Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992р., Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 5.10.2020р. №705, а тому є незаконними та таким що грубо порушує права позивача.
Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2026р. адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано акт розслідування нещасного випадку №132 від 16 вересня 2025р. (форми Н-1/НПВ) ГУ НП в Херсонській області.
Зобов`язано ГУ НП в Херсонській області провести повторне розслідування нещасного випадку, який стався 24.06.2025 з начальником відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та скласти відповідний акт у відповідності до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 5.10.2020 №705, за формою Н-1, з урахуванням висновків суду.
В іншій частині позовних вимог відмовлено.
В апеляційній скарзі ГУ НП в Херсонській області, посилаючись на порушення норм права, просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позовних вимог.
Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач в позаробочий час перебував на службі у зв`язку з виконанням наказів МВС України від 11.10.2018р. №828, від 1.02.2016р. №70 та службової телеграми ГУ НП в Херсонській області від 6.06.2025р. №1998/01/2-2025, про що було повідомлено комісію з розслідування нещасного випадку.
Тобто, суд першої інстанції вважав, що отримання позивачем тілесних ушкоджень відбулося саме під час несення ним служби та виконання обов`язків поліцейського і тому пов`язане з виконанням службових обов`язків, оскільки у вказаному висновку підтверджено факт того, що позивач рухався з метою з метою вилучення автоматичної зброї, що перебувала на зберіганні в особового складу УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області, відтак очевидно, що у вказаний час він виконував завдання покладенні на Національну поліцію України.
При цьому, суд першої інстанції вважав за необхідне зобов`язати ГУ НП в Херсонській області провести повторне розслідування нещасного випадку, який стався 24.06.2025р. з начальником відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та скласти відповідний акт у відповідності до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 5.10.2020р. №705, за формою Н-1, з урахуванням висновків суду.
Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.
Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи під час апеляційного розгляду справи, що ОСОБА_1 проходить службу в органах поліції на посаді начальника відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області.
До ГУНП в Херсонській області надійшла інформація, що 24.06.2025р. близько 08:30год. на перехресті доріг М-14 та Т-1505 поблизу блокпосту Х-18 (с.Надніпрянське Херсонської області) отримав поранення начальник відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 в результаті влучання ворожого FPV-дрону військовими рф у автомобіль «Skoda Super b» н.з. НОМЕР_1 , який належить вказаному поліцейському. Останній отримав поранення та був госпіталізований з діагнозом: ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин верхніх та нижніх кінцівок грудної клітини, ВТ (24.06.2025) акубаротравма без порушення цілісності барабанних перетинок, цефалгічний синдром (довідка №13938 від 13.09.2025р. видана МОУ ВМКЦ ПР).
За вказаним фактом відділом поліції №1 Херсонського РУП ГУНП внесені відомості до ЄРДР 12025231030001492 від 25.06.2025р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.438 КК України. 
Наказом ГУНП в Херсонській області за №349 від 3.07.2025р. за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейським ГУНП в Херсонській області, що призвело до порання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призначене службове розслідування. 
За результатом службового розслідування 17.07.2025р. начальником ГУНП в Херсонській області затверджений висновок, в якому дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що порушень службової дисципліни в діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , що призвели до отримання ним поранення, не встановлено. Тілесні ушкодження ОСОБА_2 отримав внаслідок удару ворожого дрону, в результаті протиправних дій військових рф. 
Наказом ГУНП №327 від 24.06.2025р. з метою проведення розслідування нещасного випадку, який стався 24.06.2025р. з ОСОБА_1 створено комісію з розслідування нещасного випадку.
За фактом отримання позивачем травми, відповідачем проведено службове розслідування нещасного випадку та складено акт №132 від 16 вересня 2025р. (форми Н-1/НПВ) у висновку якого зазначено, що начальник відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , отримав травму в період проходження служби не пов`язану з виконанням службових обов`язків (пп.І п.8 розділу ІІІ «діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію» Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 5.10.2020р. №705 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020р. за №1139/35422).
Позивач, вважаючи, що акт розслідування нещасного випадку №132 від 16 вересня 2025р. (форми Н-1/НПВ) складений та виданий з порушенням вимог ЗУ «Про Національну поліцію», ЗУ «Про охорону праці» від 14.10.1992р., Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 5.10.2020р. №705 та є незаконним, звернувся до суду із даним позовом.
Перевіряючи правомірність та законність оскаржуваних дій та рішень відповідача у спірних правовідносинах, з урахуванням підстав, за якими позивач пов`язує їх незаконність та протиправність в межах доводів апеляційної скарги, судова колегія виходить з наступного.
Положеннями ч.2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи лише на підставі закону в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Приписами ст.1 ЗУ «Про охорону праці» від 14.10.1992р. №2694-XII (надалі - Закон №2694-XII) визначено, що охорона праці - це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності.
Статтею 22 Закону №2694-XII передбачено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені ЗУ «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015р. за №580-VIII (надалі - Закон №580-VIII).
Відповідно до ст.2 Закону №580-VIII, завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Згідно із п.1,2,3 ст.8 Закону №580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази.
Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.
Приписами ч.1 ст.17 Закону №580-VIII визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Відповідно до п.1,2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Основні повноваження поліції відповідно до покладених на неї завдань наведені у статті 23 Закону № 580-VIII.
Відповідно до ч.1 ст.24 Закону №580-VIII, виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.
Положеннями ч.1 ст.59 Закону №580-VIII встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Приписами ст.60 Закону №580-VIII визначено, що проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Постановою КМУ від 17 квітня 2019р. за №337 затверджено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (надалі - Порядок №337), який визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою ст.35 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
Водночас відповідно до абз.4 п.2 Порядку №337 дія цього Порядку не поширюється, зокрема, на поліцейських.
При цьому абз.10 п.2 Порядку №337 передбачено, що розслідування та облік нещасних випадків щодо осіб, зазначених в абзацах третьому - восьмому цього пункту, здійснюються у порядку, визначеному міністерствами та іншими державними органами, в управлінні яких перебувають військові частини, установи, організації, заклади освіти та підрозділи, де проходять службу або утримуються такі особи.
Відповідно до ст.22 ЗУ «Про охорону праці», абз.10 п.2 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ від 17 квітня 2019р. №337, з метою встановлення єдиного порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, Міністерством внутрішніх справ України прийнято наказ від 5 жовтня 2020р. №705, яким затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (надалі - Порядок №705).
Відповідно до пункту 1 Розділу І Порядку №705 цей Порядок визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).
Згідно п.3 розділу І Порядку №705 нещасний випадок - отримання поліцейським під час проходження служби в поліції поранення (контузії, травми або каліцтва), гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.
Відповідно до п.1 розділу ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові.
При цьому, за визначенням, викладеним у п.3 розділу І Порядку №705, прямий керівник - керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, у тому числі тимчасово.
Згідно з п.3 розділу ІІ Порядку №705 керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.
Положеннями п.4 Розділу ІІІ Порядку №705 передбачено, що за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1).
Відповідно до п.6 Розділу ІІІ Порядку №705 комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана:
1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання (додаток 4);
2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок (додаток 5);
3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 6);
4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок;
5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 7);
6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;
7) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертиз тощо для встановлення причин настання нещасного випадку;
8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства;
9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам;
10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків;
11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний;
12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції;
13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акту за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акту за формою Н-1 (окрема думка додається до акту за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною);
14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження;
15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.
Положеннями п.7 розділу ІІІ порядку №705 передбачено, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є:
1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;
2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.
Поряд з цим, у п.8 розділу III Порядку № 705 визначено обставини настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків, якими є:
1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом № 580-VIII;
2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);
3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;
4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).
Згідно з п.1 Примітки до додатку №2 до Порядку №705, якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великим літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).
У додатку №6 до Порядку №705 викладено Класифікатор видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (надалі - Класифікатор).
Відповідно до Класифікатора видами подій, що призвели до нещасного випадку: 1) пригоди (події) під час руху транспортних засобів усіх видів; 2) падіння потерпілого поліцейського; 3) падіння, обрушення, обвалення предметів, матеріалів, породи, ґрунту тощо; 4) дія предметів та деталей, що рухаються, розлітаються, обертаються; 5) ураження електричним струмом; 6) дія температур: підвищених температур (крім пожежі); низьких температур (обмороження); 7) дія шкідливих і токсичних речовин; 8) дія іонізуючого випромінювання; 9) ушкодження внаслідок контакту з тваринами, комахами, іншими представниками фауни та флори; 10) утоплення; 11) асфіксія; 12) навмисне вбивство, травма, заподіяні іншою особою; 13) техногенна, екологічна аварія; 14) дія стихійних природних явищ (виняткових погодних умов і стихійного лиха: ураган, буря, повінь, нагромадження снігу, ожеледиця, землетрус, просідання і зсув ґрунту тощо); 15) пожежа; 16) вибух; 17) самогубство; 18) зникнення поліцейського; 19) газодинамічне явище; 20) події суспільного життя (страйк, оголошена та неоголошена війна, терористичний акт, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, протиправні дії третіх осіб тощо); 21) дія вогнепальної, холодної зброї; 22) інші види (зазначити подію).
Також Класифікатором визначено ймовірні варіанти причин нещасного випадку: 
1) технічні: конструктивні недоліки, недосконалість, недостатня надійність транспортних засобів; невідповідність засобів колективного та індивідуального захисту встановленим вимогам та їх недостатність; незадовільний технічний стан будинків, споруд, території; інші види (зазначити причину); 
2) організаційні: незадовільне функціонування, недосконалість або відсутність системи управління охороною праці; недодержання вимог законодавства про охорону праці; порушення вимог безпеки під час експлуатації обладнання, устаткування, машин, механізмів тощо; порушення вимог безпеки під час експлуатації (користування) транспорту (автомобільного, водного, залізничного, повітряного); порушення вимог безпеки під час експлуатації мобільних засобів праці та технологічних транспортних засобів; незабезпеченість засобами індивідуального захисту; невикористання засобів індивідуального захисту за їх наявності; незастосування засобів колективного захисту (за наявності); порушення службової дисципліни; інші види (зазначити причину); 
3) психофізіологічні: алкогольне, наркотичне чи інше сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; травмування (смерть) унаслідок протиправних дій інших осіб; низька нервово-психічна стійкість; незадовільні фізичні дані або стан здоров`я; незадовільний психологічний клімат у колективі; особиста необережність потерпілого поліцейського (у разі відсутності технічних і організаційних причин, впливу шкідливих або небезпечних виробничих факторів, порушень вимог законодавчих і нормативно-правових актів, інструкцій тощо); інші види (вказати причину); 
4) техногенні, природні, екологічні та соціальні: викид небезпечних хімічних, радіоактивних, біологічних речовин; контакт з представниками тваринного та рослинного світу; стихійне лихо (метеорологічні, топологічні та тектонічні катастрофи: землетрус, зсув, селі, снігові лавини, повінь, просідання і зсув ґрунту тощо); гідрометеорологічні явища (мороз, ожеледиця, заметіль, шквальний вітер, ураган, град, спека, туман, злива, блискавка тощо); соціальний конфлікт (страйк, оголошена та неоголошена війна, терористичний акт, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, громадська демонстрація, протиправні дії осіб тощо); інші види (вказати причини).
Аналізуючи вищевикладене, судова колегія зазначає, що положеннями Порядку №705 встановлено вичерпний перелік обставин настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків і обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків. Залежно від того, які обставини встановлені під час розслідування нещасного випадку, складається акт за відповідною формою.
Судом першої інстанції було встановлено та підтверджено матеріалами справи під час апеляційного розгляду, що комісією з розслідування нещасного випадку визнано, що начальник відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , отримав травму в період проходження служби не пов`язану з виконанням службових обов`язків (пп.1 п.8 розділу ІІІ «діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених ЗУ «Про Національну поліцію» Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 5.10.2020р. №705).
При цьому, відповідач не заперечує наявність нещасного випадку та його настання під час проходження служби позивачем. 
В даному випадку спірним є кваліфікація нещасного випадку як такого, що пов`язаний або ж не пов`язаний із виконанням службових обов`язків.
Отже, визначальним для вирішення спору по суті між сторонами є встановлення факту чи виконував позивач під час травмування службові завдання та покладені на нього повноваження, передбачені Законом №580-VIII.
Як вбачається із матеріалів справи, а саме із матеріалів розслідування нещасного випадку довідки-характеристики підрозділу вбачається, що відділ озброєння забезпечує організацію роботи, пов`язаної з обліком, зберіганням, технічним обслуговуванням, прийом та видачу вогнепальної зброї, боєприпасів і спеціальних засобів. Основними завданнями підрозділу є контроль за дотриманням правил безпечного поводження зі зброєю, збереження ввіреного майна, організація своєчасного ремонту та заміни непридатних зразків, а також ведення відповідної звітності. Підрозділ координує взаємодію з іншими службами та структурними підрозділами, здійснює перевірки стану озброєння, забезпечує дотримання чинних нормативно-правових актів у сфері зберігання та експлуатації зброї.
Відповідно до Акту №132, під час розслідування нещасного випадку, ОСОБА_1 надав пояснення, відповідно до яких 23.06.2025р. близько 17:30год. на нараді УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області за участю полковника поліції ОСОБА_3 та полковника поліції Поповича Н.Н., з метою виконання наказів МВС України від 11.10.2018р. за №828, від 1.02.2016р. за №70 та службової телеграми ГУНП в Херсонській області від 6.06.2025р. за №1998/01/2-2025, було прийнято рішення вилучити автоматичну зброю, що перебувала на зберіганні в особового складу УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області, через скасування наказів про постійне зберігання зброї, відсутності доцільності її перебування на постійному зберіганні та з метою запобігання втраті зброї та боєприпасів. 
Під час обговорення плану дій було визначено, що 24.06.2025р. інспектор ВО УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області лейтенант поліції Кісельов Сергій Іванович чекатиме ОСОБА_1 за місцем проживання в с.Чорнобаївка Херсонської області, оскільки він не має власного транспорту, а старший лейтенант поліції ОСОБА_1 повинен транспортувати його разом зі зброєю до місця роботи для здачі зброї та в подальшому цього ж дня, згідно отриманих заявок, видати автоматичну зброю іншому підрозділу, який о 09:00год. повинен був чекати на них за місцем тимчасової дислокації їхнього підрозділу. 
Аналогічні пояснення було надано заступником начальника УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області Поповичем Н.Н. та інспектором відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області Кісельовим С.І.
В подальшому, відповідно до оскаржуваного Акту №132, 24.06.2025р. близько о 08:30год. перебуваючи в засобах індивідуального захисту, рухаючись з с.Дар`ївка, до місця запланованої зустрічі маршрутом по Бериславському шосе на власному автомобілі SKODA SUPERB, н.з. НОМЕР_1 , плануючи звернути на автодорогу Т-1505 та в подальшому полями виїхати в с.Чорнобаївка, біля блокпосту Х-18 (перехрестя М-14 та Т-1505) автомобіль ОСОБА_1 був уражений ворожим FPV-дроном військовими рф, який здійснив цілеспрямовану атаку.
Як вбачається із пояснень відповідача, що у ГУ НП в Херсонській області встановлюється шестиденний робочий тиждень: понеділок – п`ятниця з 9:00год. до 18:00год.; субота - з 9:00год. до 17:00год.; вихідні дні – неділя. 
Перерва не включається у службовий час, і поліцейський, який не залучений до виконання службових обов`язків, може використовувати її на свій розсуд. На цей час він може відлучатися з місця несення служби. 
Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків. Святкові дні в період воєнного стану скасовуються. 
У зв`язку зі службовою необхідністю, зумовленою специфікою та особливостями діяльності поліції, письмовим наказом керівника може встановлюватися інший режим роботи відповідно до законодавства з обов`язковим затвердженням графіків несення служби (чергувань, роботи тощо). 
Відповідно до п.2 наказу ГУ НП в Херсонській області №1542 від 27.11.2024р. «Про переведення на посилений варіант службової діяльності ГУНП в Херсонській області», особовий склад ГУ НП переведено на посилений варіант службової діяльності на строк дії воєнного стану та встановлено для поліцейських шестиденний робочий тиждень. 
Враховуючи, той факт, що травмування позивача сталось приблизно о 08:30год., тобто до початку робочого дня, комісія з розслідування нещасного випадку прийшла до висновків про те, що нещасний випадок, який трапився з позивачем, не пов`язаний з виконанням ним службових обов`язків.
Аналізуючи вказане, судова колегія зазначає, що відповідно до п.4 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15 березня 2018р. №2337-VIII, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
Відповідно до ст.4 Дисциплінарного статуту Національної поліції, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення (частина 1).
Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку (ч.3 ст.4 Дисциплінарного статуту Національної поліції).
Враховуючи вказане, судова колегія вважає, що позивач в позаробочий час перебував на службі у зв`язку з виконанням наказів МВС України від 11.10.2018р. №828, від 1.02.2016р. №70 та службової телеграми ГУ НП в Херсонській області від 6.06.2025р. №1998/01/2-2025, про що було повідомлено комісію з розслідування нещасного випадку.
Тобто, отримання позивачем тілесних ушкоджень відбулося саме під час несення ним служби та виконання обов`язків поліцейського і тому пов`язане з виконанням службових обов`язків, оскільки у вказаному висновку підтверджено факт того, що позивач рухався з метою з метою вилучення автоматичної зброї, що перебувала на зберіганні в особового складу УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області, відтак очевидно, що у вказаний час він виконував завдання покладенні на Національну поліцію України.
Крім того, як було вже зазначено судом, факт виконання позивачем службових завдань Національної поліції України в час отримання травми підтверджується також письмовими поясненнями інших працівників поліції, які містяться в матеріалах справи, однак не були взяті до уваги Комісією з розслідування нещасного випадку.
Враховуючи вищевказане, судова колегія погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що отримання позивачем тілесних ушкоджень під час виконання ним у вільний від служби час наказів має кваліфікуватися, як нещасний випадок відповідно до пп.1 п.7 розділу III Порядку №705 як такий, що стався під час виконання службових обов`язків, та свідчить про відсутність жодної з обставин, передбачених п.8 розділу III Порядку №705, які не дозволяють пов`язати нещасний випадок, що стався з позивачем з виконанням службових обов`язків.
Посилання відповідача на положення ст.91 ЗУ «Про Національну поліцію» щодо службового часу і часу відпочинку поліцейських не спростовують зазначеного висновку суду про можливість виконання поліцейським службових обов`язків (наказів керівника) в позаробочий час.
Отже, акт розслідування нещасного випадку №132 від 16 вересня 2025р. (форми Н-1/НПВ) ГУ НП в Херсонській області є протиправним, а відтак підлягає скасуванню.
Що стосується вимог про зобов`язання ГУ НП в Херсонській області провести повторне розслідування нещасного випадку який стався 24.06.2025р. о 8:30год. з начальником відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , у висновку якого підтвердити, що даний нещасний випадок трапився в період проходження служби і пов`язаний із виконанням службових обов`язків, взявши зазначений випадок на облік, то судова колегія зазначає наступне.
Так, адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
У Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, наведене поняття дискреційних повноважень, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.
Згідно із висновками Верховного Суду висловленими у постанові від 31.03.2020 у справі № 823/1281/18, у випадку визнання судом протиправним службового розслідування чи акту, прийнятого за його наслідками, відновлення порушеного права особи можливе тільки шляхом проведення повторного розслідування з метою встановлення всіх обставин нещасного випадку з урахування висновків суду.
Відтак, судова колегія погоджується із судом першої інстанції, що в даному випадку необхідно зобов`язати ГУ НП в Херсонській області провести повторне розслідування нещасного випадку, який стався 24.06.2025р. з начальником відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП в Херсонській області, старшим лейтенантом поліції Підюрою О.В. та скласти відповідний акт у відповідності до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 5.10.2020р. №705, за формою Н-1, з урахуванням висновків суду.
Отже, беручи до уваги вищевикладене, та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах Проніна проти України (пункт 23) і Серявін та інші проти України (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів і інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
В доводах апеляційної скарги апелянт посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті.
За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для його скасування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246,315,316 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Херсонській області – залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2026р.– залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених п.2 ч.5 ст.328 КАС України. 

Головуючий: Ю.М. Градовський 

Судді: О.В. Єщенко 

Г.П. Казанчук