ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2026 р. 	Справа № 520/24424/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Ральченка І.М.
суддів: Подобайло З.Г. , Катунова В.В. 
за участю секретаря судового засідання Колодкіної Н.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.01.2026 (суддя Панов М.М., повний текст складено 23.01.26) по справі № 520/24424/25
за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" 
до  Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області , Головного управління Держгеокадастру у Харківській області   
про визнання протиправними та скасування розпорядження, витягів,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, Приватне акціонерне товариство "Харківський тракторний завод", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області, Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, в якому просив суд:
- визнати незаконним та скасувати Розпорядження начальника Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області»;
- визнати незаконним та скасувати Витяг №НВ-6300389152024 від 17.05.2024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок;
- визнати незаконним та скасувати Витяг №НВ-6301252242025 від 13.06.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що оскаржувані Розпорядження Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області», та витяги №НВ-6300389152024 від 17.05.2024 та №НВ-6301252242025 від 13.06.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, є протиправним та таким, що прийняті з порушенням норм законодавства, яке регулює спірні правовідносини, тому підлягають скасуванню.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23.01.2026 адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" до Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області, Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання протиправними та скасування розпорядження, витягів - задоволено.
Визнано незаконним та скасовано Розпорядження начальника Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області».
Визнано незаконним та скасованоувати Витяг №НВ-6300389152024 від 17.05.2024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Визнано незаконним та скасовано Витяг №НВ-6301252242025 від 13.06.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Стягнуто на користь Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" сплачену суму судового збору в розмірі 4542 грн 00 коп за рахунок бюджетних асигнувань Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області.
Стягнуто на користь Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" сплачену суму судового збору в розмірі 4542 грн 00 коп за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Харківській області.
Відповідач, Роганська селищна військова адміністрація Харківського району Харківської області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.
Так, представник Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області в апеляційній скарзі зазначає, що судом першої інстанції не дотримано спеціальний порядок розгляду справи про оскарження регуляторного нормативно-правового акта, що є істотним порушенням процесуального права та безумовною підставою для скасування рішення суду першої інстанції.
Апелянт зазначає, що у разі визнання акта незаконним суд повинен скасувати його, якщо він є актом індивідуальної дії, або визнати нечинним, якщо він є нормативно-правовим актом, про що зазначити у резолютивній частині постанови.
Позивач скориставшись своїм правом надав до Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області, в якому зазначає, що у своїй апеляційній скарзі апелянт жодним чином не спростовує висновків Харківського окружного адміністративного суду щодо невідповідності оскаржуваного Розпорядження положенням діючого законодавства, що має наслідком його протиправність.
При цьому, подальша дія протиправного рішення органу місцевого самоврядування та використання такого рішення відповідачем-1 у взаємовідносинах із орендарями та землекористувачами земельних ділянок на відповідній адміністративно-територіальній одиниці призводить до порушення прав та інтересів останніх, оскільки призводить до отримання відповідачем-1 орендної плати або земельного податку в завищених розмірах.
На переконання позивача, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.01.2026 року у справі № 520/24424/25 є цілком законним та обґрунтованим, оскільки фактично має наслідком припинити дію рішення органу місцевого самоврядування, яке прийняте всупереч нормативно-правовим актам.
Представник Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, також надав відзив на апеляційну скаргу Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області, в якому зазначає, що доводи викладені у апеляційній скарзі є обгрунтованими та підлягають врахуванню, крім того, викладені обставини є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги.
В судовому засіданні апеляційної інстанції представник позивача посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просив залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Представники відповідача, не з`явився, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, представника позивача, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом розглядом встановлено, що 27.12.2004 між Харківською районною державною адміністрацією та Відкритим акціонерним товариством«Харківський тракторний завод» (правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «Харківський тракторний завод») (надалі – ПрАТ «ХТЗ» або Позивач) було укладено Договір оренди земельної ділянки (надалі – Договір оренди),відповідно до умов якого в оренду ПрАТ «ХТЗ» строком на 25 років передається земельна ділянка з кадастровим номером загальною площею 161,4707 га для обслуговування дослідно-польової бази ВАТ «ХТЗ». Цільове призначення земельної ділянки – землі для ведення дослідних і навчальних цілей, пропаганди передового досвіду, для ведення сільського господарства.
В подальшому, 22.11.2007 до Договору оренди було укладено Додаткову угоду, відповідно до якої, площу земельної ділянки було змінено і встановлено на рівні 143,4707 га.
Крім того, умовами Договору оренди (з урахуванням Додаткової угоди від 22.11.2007) була встановлена нормативно грошова оцінка земельної ділянки у розмірі 3 528 174,06 грн.
Розпорядженням начальника Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області» (надалі – Розпорядження) затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області.
Крім того, на підставі затвердженої нормативно грошової оцінки, Держгеокадастром було сформовано Витяги з технічної документації.
ПрАТ «ХТЗ» вважає, що вищезазначене Розпорядження та Витяги з технічної документації прийняті з порушенням положень діючого законодавства, а отже, є незаконними та підлягають скасуванню та з огляду на зазначене звернувся до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для визнання незаконним та скасування розпорядження начальника Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області» та витягів №НВ-6300389152024 від 17.05.2024, №НВ-6301252242025 від 13.06.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель визначає Закон України «Про оцінку земель» №1378-IV від 11 грудня 2003 року (далі - Закон № 1378-IV) (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до визначення, наданого у частині першій статті 1 Закону № 1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Згідно із нормами статті 3 Закону № 1378-IV, об`єктами оцінки земель є: територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, території оціночних районів та зон, земельні ділянки чи їх частини або сукупність земельних ділянок і прав на них, у тому числі на земельні частки (паї), у межах території України.
Частинами першою та другою статті 15 Закону № 1378-IV передбачено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.
Статтею 18 Закону № 1378-IV встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
У частинах 1, 2 статті 20 Закону № 1378-IV передбачено, що за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Підставою для відмови у затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок може бути лише її невідповідність вимогам законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів або розташування земель чи земельних ділянок на території іншої територіальної громади. Рішення про відмову в затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок має містити посилання на конкретні норми законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів, яким суперечить відповідна технічна документація. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (ч. 1-3 ст. 23 Закону України «Про оцінку земель»).
З аналізу вказаних вище норм законодавства вбачається, що органи місцевого самоврядування виступають замовниками робіт з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та затверджують технічну документацію з нормативної грошової оцінки землі, розроблену у відповідності до вимог чинного законодавства.
Частинами 1, 2, 10 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР) передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.
Згідно з абзацом першим частини одинадцятої статті 59 Закону № 280/97-ВР, акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.
Відповідно до частини першої статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13 січня 2011 року № 2939-VІ (далі - Закон № 2939-VІ), розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб`єкти владних повноважень органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 15 Закону № 2939-VI, розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньо організаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.
Інформація, передбачена частиною першою цієї статті, підлягає обов`язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів з дня затвердження документа. У разі наявності у розпорядника інформації офіційного веб-сайту, така інформація оприлюднюється на веб-сайті із зазначенням дати оприлюднення документа і дати оновлення інформації (ч. 2 ст. 15 Закону № 2939-VІ).
Відповідно до частини третьої статті 15 Закону № 2939-VI, проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.
Таким чином, обов`язковому оприлюдненню підлягають, зокрема, проекти рішень органів місцевого самоврядування, які підлягають обговоренню.
Частиною дванадцятою статті 59 Закону № 280/97-ВР обумовлено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Закон України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 1160-IV, в редакції чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) визначає правові та організаційні засади реалізації державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності.
Згідно із визначенням, наданим у статті 1 Закону № 1160-ІV, регуляторний акт це:
- прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;
- прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.
Згідно із частиною першою статті 3 Закону № 1160-ІV, дія цього Закону поширюється на відносини у сфері здійснення державної регуляторної політики та регуляторної діяльності.
Таким чином, вказаним вище Законом визначено, що регуляторним актом може визнаватись як нормативно-правовий акт, так й інший офіційний письмовий документ, який відповідає сукупності певних ознак, зокрема таких як:
1) прийняття уповноваженим на це регуляторним органом;
2) встановлення, зміна чи скасування норм права; застосування неодноразово та щодо невизначеного кола осіб.
Статтею 4 Закону № 1160-ІV обумовлено принципи державної регуляторної політики, зокрема серед яких, прозорість та врахування громадської думки, відкритість для фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань дій регуляторних органів на всіх етапах їх регуляторної діяльності, обов`язковий розгляд регуляторними органами ініціатив, зауважень та пропозицій, наданих у встановленому законом порядку фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, обов`язковість і своєчасність доведення прийнятих регуляторних актів до відома фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, інформування громадськості про здійснення регуляторної діяльності.
Водночас, статтею 5 вказаного Закону передбачено, що забезпечення здійснення державної регуляторної політики включає: встановлення єдиного підходу до підготовки аналізу регуляторного впливу та до здійснення відстежень результативності регуляторних актів; підготовку аналізу регуляторного впливу; планування діяльності з підготовки проектів регуляторних актів; оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, а також відкриті обговорення за участю представників громадськості питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю; відстеження результативності регуляторних актів; перегляд регуляторних актів; систематизацію регуляторних актів; недопущення прийняття регуляторних актів, які є непослідовними або не узгоджуються чи дублюють діючі регуляторні акти; викладення положень регуляторного акту у спосіб, який є доступним та однозначним для розуміння особами, які повинні впроваджувати або виконувати вимоги цього регуляторного акту; оприлюднення інформації про здійснення регуляторної діяльності.
Відповідно до пункту 18 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, нормативно-правовий акт це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який установлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.
Нормативно-правові акти це правові акти управління, які встановлюють, змінюють, припиняють (скасовують) правові норми. Нормативно-правові акти містять адміністративно-правові норми, які встановлюють загальні правила регулювання однотипних відносин, розраховані на тривале застосування. Вони встановлюють загальні правила поведінки, норми права, регламентують однотипні суспільні відносини у певних галузях і, як правило, розраховані на довгострокове та багаторазове їх застосування.
Отже, до нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовується неодноразово.
На переконання колегії суддів, за своєю правовою природою оскаржуване Розпорядження є регуляторним актом, що спрямований на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторними органами та іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, а також на безпосереднє врегулювання господарських відносин, адже:
1) спірне рішення прийняте уповноваженим регуляторним органом;
2) воно стосуються невизначеного кола осіб (оскільки затверджує нормативну грошову оцінку земельних ділянок, орендарі/користувачі яких можуть змінюватися);
3) вказане рішення може бути застосовано неодноразово (у разі зміни користувача земельних ділянок).
Вказані висновки узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 25.09.2018 у справі №428/7176/14-а, від 06.03.2019 у справі №803/417/18, від 17.12.2019 у справі №1940/1662/18, від 29.04.2020 у справі №161/6580/16-а, від 10.06.2021 у справі №823/902/17, від 15.06.2021 у справі №200/12944/19-а.
Зокрема, у постанові від 14 лютого 2023 року у аналогічній справі № 695/2607/17 Верховний Суд прийшов до висновку, що рішення Золотоніської районної ради від 25.12.2015 № 2-18/VІІ, яким затверджено матеріали технічної документації з нормативно-грошової оцінки конкретної земельної ділянки, є нормативно-правовим актом.
По справі №803/417/18 Верховний Суд дійшов висновку, що затверджена нормативна грошова оцінка визначає базові розрахункові показники, які є обов`язковими для застосування у окремих відносинах між органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарської діяльності, вона може застосовуватися неодноразово і стосуватися невизначеного кола суб`єктів, тому рішення про затвердження нормативної грошової оцінки земель є регуляторним актом, а відтак має бути прийняте з додержанням вимог Закону № 1160-IV (постанова від 06 березня 2019 року).
В постанові від 16.10.2018 у справі №522/7868/13 суд дійшов висновку, що рішення про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки мають ознаки нормативно-правового акту, оскільки прийняті уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень, змінюють норми права, скасовують інший правовий акт, поширюються на невизначене коло осіб (платників орендної плати за землю, коло яких не є конкретно визначеним) та спрямовані на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання.
У постанові від 15 червня 2021 року по справі № 200/12944/19-а Верховний Суд вказав, що «рішення Ясинуватської районної ради, які просить визнати протиправними позивач, мають ознаки нормативно-правового регуляторного акту, так як прийняті уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень, поширюється на невизначене коло осіб та спрямоване на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.05.2018 у справі №461/8220/13-а зроблено висновок, що рішення Міськради, яким затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель, є нормативно-правовим регуляторним актом, оскільки прийнята уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень, змінює норми права, скасовує інший правовий акт, поширюється на невизначене коло осіб (платників податку з плати за землю, коло яких не є конкретно визначеним, оскільки ухвала лише визначає коло суб`єктів, на які поширюється її дія, однак жодним чином не персоніфікує їх) та спрямована на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване Розпорядження має ознаки нормативно-правового регуляторного акту, так як прийняте уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень; поширюються на невизначене коло осіб, з урахуванням тієї обставини, що земельна ділянка, стосовно якої визначена нормативна грошова оцінка станом на зараз перебуває у користуванні позивача, однак у подальшому можуть перебувати у власності чи користуванні інших суб`єктів; та спрямоване на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження нормативно-правових актів, крім випадків, визначених цим Кодексом.
Частинами другою – четвертою статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктами правовідносин, у яких такий акт буде застосовано. Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом усього строку їх чинності.
У разі відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження нормативно-правового акта суд зобов`язує відповідача опублікувати оголошення про це у виданні, в якому такий акт був або мав бути офіційно оприлюднений. Оголошення повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, його реквізити, а також дату, час і місце судового розгляду справи. Таке оголошення має бути опубліковане не пізніше ніж за сім днів до підготовчого засідання, а у випадку, визначеному частиною десятою статті 264 КАС України, – у строк, встановлений судом.
Якщо оголошення опубліковано своєчасно, вважається, що всі заінтересовані особи належним чином повідомлені про розгляд справи. Апеляційні чи касаційні скарги осіб, які не брали участі у справі, за таких обставин залишаються без розгляду.
Справи щодо оскарження нормативно-правових актів вирішуються виключно за правилами загального позовного провадження. За результатами їх розгляду суд може визнати нормативно-правовий акт протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.
Крім того, якщо під час розгляду справи суд встановить, що інші нормативно-правові акти чи їх окремі положення, прийняті відповідачем, безпосередньо впливають на вирішення спору і без визнання їх протиправними неможливий ефективний захист прав позивача, суд має право визнати такі акти чи їх окремі положення протиправними у порядку, визначеному статтею 264 КАС України.
Колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції, розглядаючи цю справу, не врахував наведені вимоги процесуального закону.
Так, суд першої інстанції помилково здійснив розгляд справи про оскарження нормативно-правового акта за правилами спрощеного позовного провадження, хоча відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 12 КАС України така справа підлягала розгляду виключно за правилами загального позовного провадження.
Крім того, судом не було дотримано спеціальної процедури розгляду справ цієї категорії, передбаченої статтею 264 КАС України. Зокрема, після відкриття провадження суд не зобов`язав відповідача опублікувати оголошення про відкриття провадження у виданні, в якому оскаржуваний нормативно-правовий акт був або мав бути офіційно оприлюднений.
Водночас обов`язок щодо опублікування такого оголошення є однією із процесуальних гарантій забезпечення права всіх заінтересованих осіб на участь у розгляді справи, оскільки саме з моменту належної публікації вони вважаються повідомленими про судовий розгляд.
Недотримання судом першої інстанції вимог статей 12 та 264 КАС України призвело до порушення спеціального порядку розгляду справ щодо оскарження нормативно-правових актів.
Відповідно до пункту 7 частини третьої статті 317 КАС України порушення норм процесуального права є безумовною підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення, якщо суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.
З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, оскільки суд безпідставно розглянув справу за правилами спрощеного позовного провадження замість загального позовного провадження, а також не дотримався спеціального порядку розгляду справ щодо оскарження нормативно-правових актів, визначеного статтею 264 КАС України. Такі порушення процесуального закону відповідно до пункту 7 частини третьої статті 317 КАС України є самостійною та безумовною підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2026 адміністративну справу №520/24424/25 призначено до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні та зобов`язано Роганську селищну військову адміністрацію Харківського району Харківської області не пізніше ніж за сім днів до судового засідання опублікувати оголошення про розгляд справи за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" до Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області, Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання протиправними та скасування розпорядження, витягів, та скасування Розпорядження начальника Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області», у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений, із зазначенням вимог позивача щодо оскаржуваного акту, реквізитів регуляторного нормативно-правового акту, дати, часу і місця судового розгляду адміністративної справи.
04.06.2026 представник відповідача надав до суду апеляційної інстанції підтвердження публікації оголошення про розгляд справи за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" до Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області, Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання протиправними та скасування розпорядження, витягів, та скасування Розпорядження начальника Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області», у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений, а саме на офіційному сайті за посиланням https://gromada.org.ua/gromada/roganska/news/1780552844/.
Продовжуючи розгляд даної справи, колегія суддів зазначає, що відповідно до частин першої, другої статті 8 Закону 1160-IV, стосовно кожного проекту регуляторного акту його розробником готується аналіз регуляторного впливу.
Аналіз регуляторного впливу готується до оприлюднення проекту регуляторного акту з метою одержання зауважень та пропозицій.
Статтею 9 Закону № 1160-IV передбачено, що кожен проект регуляторного акт у оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.
Про оприлюднення проекту регуляторного акту з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону.
У випадках, встановлених цим Законом, може здійснюватися повторне оприлюднення проекту регуляторного акту.
Проект регуляторного акту разом із відповідним аналізом регуляторного впливу оприлюднюється у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону, не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту регуляторного акту.
Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акту повинно містити: стислий виклад змісту проекту; поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проекту та інших органів, до яких відповідно до цього Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції; інформацію про спосіб оприлюднення проекту регуляторного акту та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект регуляторного акту та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною п`ятою статті 13 цього Закону); інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань; інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.
Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акту і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акту та відповідного аналізу регуляторного впливу.
Усі зауваження і пропозиції щодо проекту регуляторного акту та відповідного аналізу регуляторного впливу, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду розробником цього проекту. За результатами цього розгляду розробник проекту регуляторного акту повністю чи частково враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє.
Оприлюднення проекту регуляторного акту з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь-яких інших форм відкритих обговорень цього проекту регуляторного акту.
Статтею 13 Закону № 1160-IV визначено способи оприлюднення документів, підготовлених у процесі здійснення регуляторної діяльності.
Так, повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акту з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акту та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акту в мережі Інтернет.
Звіт про відстеження результативності регуляторного акту оприлюднюється шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації регуляторного органу, який прийняв цей регуляторний акт, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених цим регуляторним органом, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці цього регуляторного органу в мережі Інтернет.
При визначенні регуляторними органами друкованих засобів масової інформації, в яких публікуються документи, зазначені у частинах першій - третій цієї статті: надається перевага офіційним друкованим засобам масової інформації; забезпечується відповідність сфери компетенції регуляторного органу на відповідній території сфері розповсюдження друкованого засобу масової інформації.
Якщо в межах адміністративно-територіальної одиниці чи в населеному пункті не розповсюджуються друковані засоби масової інформації, а місцеві органи виконавчої влади, територіальні органи центральних органів виконавчої влади, органи та посадові особи місцевого самоврядування не мають своїх офіційних сторінок у мережі Інтернет, документи, зазначені у частинах першій - третій цієї статті, можуть оприлюднюватися у будь-який інший спосіб, який гарантує доведення інформації до мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці чи до відповідної територіальної громади.
Підсумовуючи викладене колегія суддів вважає, що оспорюване Розпорядження підпадає під ознаки документу, який підлягають обов`язковому громадському обговоренню, тому на нього поширюється дія статті 15 Закону № 1160-ІV в частині обов`язковості опублікування проекту спірного рішення.
Згідно із приписами статті 35 Закону № 1160-ІV, оприлюднення з метою одержання зауважень і пропозицій проектів регуляторних актів, прийняття яких належить до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських, районних у містах рад, а також сільських, селищних та міських голів, проводиться до внесення цих проектів на розгляд засідання відповідного виконавчого органу ради або до внесення їх на затвердження відповідному сільському, селищному, міському голові.
За рішенням сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради або відповідальної постійної комісії відповідної ради:
- оприлюднюються проекти регуляторних актів, які не оприлюднювалися до внесення їх на розгляд сесії відповідної ради;
- можуть повторно оприлюднюватися проекти регуляторних актів, які оприлюднювалися до внесення їх на розгляд сесії відповідної ради.
У разі оприлюднення проектів регуляторних актів за рішенням відповідної ради або відповідальної постійної комісії цієї ради функцію розробника проекту виконує орган, особа чи група осіб, які внесли цей проект на розгляд сесії відповідної ради, якщо інше не встановлено у рішенні ради чи відповідальної постійної комісії.
Зауваження і пропозиції щодо оприлюдненого проекту регуляторного акту, внесеного на розгляд сесії ради, та відповідного аналізу регуляторного впливу надаються фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями розробникові цього проекту та головній постійній комісії ради.
Приписами статті 36 Закону № 1160-ІV обумовлено, що регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акту не був оприлюднений.
У разі виявлення будь-якої з цих обставин орган чи посадова особа місцевого самоврядування має право вжити передбачених законодавством заходів для припинення виявлених порушень, у тому числі відповідно до закону скасувати або зупинити дію регуляторного акту, прийнятого з порушеннями.
Обґрунтовуючи незаконність прийнятого Відповідачем-1 оскаржуваного Розпорядження, Позивач зазначає про те, що останнім під час прийняття оскаржуваного Розпорядження не було дотримано положень Закону №1160-ІV, оскільки проект оскаржуваного Розпорядження як регуляторного акту не був оприлюднений та відсутній аналіз регуляторного впливу.
Однак, зазначені вище доводи позивача спростовуються наступним.
Станом на день розгляду справи в Україні продовжено воєнний стан, введений Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні".
Зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб розкрито у Законі № 389-VIII.
Так, за приписами частини 10 статті 9 Закону № 389-VIII, у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації", Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та Закону України "Про державну допомогу суб`єктам господарювання".
Таким чином, враховуючи, що на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан, який продовжено і на даний час, а оскаржуване Розпорядження відноситься до актів органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій регуляторного характеру, то в силу приписів ч. 10 ст. 9 Закону № 389-VIII, на спірний акт не поширюється дія Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" від 11.05.2003 № 1160-IV (в частині щодо необхідності оприлюднення проекту регуляторного акту та відсутності аналізу регуляторного впливу).
Отже, колегія суддів дійшла висновку, що Роганською селищною військовою адміністрацією Харківського району Харківської області у спірних правовідносинах під час прийняття оскаржуваного Розпорядження не допущено порушення приписів ст.ст. 8,9, 13 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" (в частині щодо необхідності оприлюднення проекту регуляторного акту та відсутності аналізу регуляторного впливу), а аргументація позивача у цій частині є безпідставною.
Щодо аргументів позивача, стосовно порушення Закону України «Про державну експертизу землевпорядної організації» колегія суддів зазначає наступне.
Приписами частини 1 статті 9 Закону України від 17.06.2004 №1808-IV «Про державну експертизу землевпорядної організації» (далі - Закон №1808-IV) обумовлено, що обов`язковій державній експертизі підлягають технічна документація з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Відповідно до статті 1 Закону №1808-IV, державна експертиза землевпорядної документації (далі - державна експертиза) - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.
Статтею 13 Закону №1808-IV встановлено, що первинна державна експертиза передбачає проведення всіх необхідних заходів у процесі підготовки обґрунтованого висновку державної експертизи щодо об`єктів державної експертизи.
Організаційні засади і вимоги щодо проведення державної експертизи землевпорядної документації, ведення звітності у цій сфері, визначені Методикою проведення державної експертизи землевпорядної документації, що затверджена Наказом Держкомзему України від 03.12.2004 за №391, зареєстрованим Міністерством юстиції України 21 грудня 2004 року за №1618/10217 (далі - Методика №391).
У відповідності до пункту 2.1 Методики №391, організацію і проведення державної експертизи здійснюють Держгеокадастр, територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Приписами пункту 3.4 Методики №391 обумовлена основна стадія проведення державної експертизи, що передбачає всебічний аналіз землевпорядної документації, відповідність запропонованих заходів вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам. У разі потреби проводяться обстеження в натурі (на місцевості).
При проведенні державної експертизи землевпорядної документації визначаються:
відповідність змісту документації вимогам законодавства України, встановленим стандартам, нормам і правилам, рішенням органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо раціонального використання і охорони земель, умов і порядку їх забудови, охорони навколишнього природного середовища, санітарно-епідеміологічного благополуччя населення, збереження культурної спадщини;
відповідність змісту документації вимогам завдань на її розроблення та вимогам передпроектної документації;
запропоновані землевпорядною документацією рішення щодо рекультивації порушених земель, поліпшення малопродуктивних угідь, оцінки земель тощо;
еколого-економічна ефективність передбачених заходів щодо запобігання їх впливу на земельні угіддя за межами ділянки, охорони агроландшафтів;
відповідність вимогам законодавства умов щодо зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок у разі проведення вибіркової та добровільної державної експертизи робочих проектів землеустрою, передбачених підпунктом «з» ч.2 ст. 25 Закону України «Про землеустрій».
Аналогічні приписи містить ст. 33 Закону №1808-ІV, якою обумовлено, що процедура проведення державної експертизи включає:
перевірку наявності та повноти необхідних документів і матеріалів щодо об`єктів державної експертизи та їх реєстрацію (підготовча стадія);
аналітичне опрацювання документів чи матеріалів щодо об`єктів державної експертизи, а в разі необхідності - проведення обстежень у натурі (на місцевості) та проведення на їх основі аналізу їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам (основна стадія);
узагальнення окремих експертних досліджень, одержаної інформації, підготовку висновку державної експертизи та видачу його замовникам об`єктів державної експертизи (заключна стадія).
Обґрунтовуючи свою позицію, позивач зазначає про те, що Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області, яка в подальшому була затверджена розпорядженням начальника Роганської селищної військової адміністрації, не проходила державну експертизу, як того вимагають положення Закону №1808-IV.
За відсутності проходження державної експертизи, Роганська селищна військова адміністрація Харківського району Харківської області не мала права затверджувати своїм розпорядженням таку Технічну документації, а отже, оскаржуване Розпорядження прийняте з порушенням положень діючого законодавства, що є підставою для його скасування.
Однак, зазначені вище доводи позивача спростовуються позицією Відповідача-1, викладеною останнім у відзиві на позову заяву, що полягає в наступному.
Згідно даних офіційного сайту https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1808-15#Text, Закон України №1808-IV втратив чинність 27.05.2021 на підставі Закону № 1423-IX від 28.04.2021.
Згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 9 лютого 1999 року №1-рп/99, від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акту в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності й припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акту не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.
Конституційний Суд України також висловив позицію, згідно з якою закріплення принципу незворотності дії нормативно-правового акту у часі на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, зокрема відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акту (Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп).
Разом з цим, розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області (частина територіальної громади) проведено на підставі Розпорядження Начальника Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області від 01.12.2022 № 24, тобто уже після втрати чинності Законом України «Про державну експертизу землевпорядної організації» № 1808-IV, за наслідком чого Відповідач 1 не обтяжений був обов`язком використовувати процедури, передбачені вказаним законом, під час затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області (частина територіальної громади) та прийняття Оскаржуваного Розпорядження.
Щодо порушення вимог Постанови КМУ від 03.11.2021 за №1147 «Про затвердження Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок», слід зазначити наступне.
Основні засади та вимоги до проведення нормативної грошової оцінки земель, порядок оформлення та затвердження її результатів врегульовано положеннями Закону № 1378-IV.
Положення статті 4 Закону № 1378-IV, одним з принципів оцінки земель визначають принцип законності, додержання законів України, інших нормативно-правових актів у сфері оцінки земель».
Стаття 18 Закону України «Про оцінку земель» встановлює, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 №1147 затверджено Методику нормативної грошової оцінки земельних ділянок (далі - Постанова №1147), яка встановлює методологічні засади проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка застосовується у випадках, визначених Законом України Про оцінку земель.
Пунктом 3 Постанови № 1147 передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки (Цн) визначається за такою формулою:
Цн = Пд х Нрд х Км1 х Км2 х Км3 х Км4 х Кцп х Кмц х Кні,
де Пд - площа земельної ділянки, квадратних метрів;
Нрд - норматив капіталізованого рентного доходу за одиницю площі згідно з додатком 1;
Км1 - коефіцієнт, який враховує розташування території територіальної громади в межах зони впливу великих міст;
Км2 - коефіцієнт, який враховує курортно-рекреаційне значення населених пунктів;
Км3 - коефіцієнт, який враховує розташування території територіальної громади в межах зон радіаційного забруднення;
Км4 - коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місця розташування земельної ділянки;
Кцп - коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки відповідно до відомостей Державного земельного кадастру;
Кмц - коефіцієнт, який враховує особливості використання земельної ділянки в межах категорії земель за основним цільовим призначенням;
Кні - добуток коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за період від затвердження нормативу капіталізованого рентного доходу до дати проведення оцінки.
Пунктом 5 Постанови № 1147 встановлено, що норматив капіталізованого рентного доходу за одиницю площі (Нрд) приймається відповідно до категорії земельної ділянки за основним цільовим призначенням.
Норматив капіталізованого рентного доходу (Нрд) для земель житлової та громадської забудови, земель рекреаційного призначення, земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, а також для земельних ділянок, які не віднесені до категорії земель за основним цільовим призначенням, приймається відповідно до Додатка 1.
В свою чергу, як вбачається з Додатку 1 до Постанови №1147, показник «норматив капіталізованого рентного доходу (Нрд) за одиницю площі» диференціюється в залежності від чисельності населення у населеному пункті, що є адміністративним центром територіальної громади, в адміністративно-територіальних межах якої розміщується земельна ділянка, що є предметом нормативної грошової оцінки.
Частиною 2 пункту 4 Постанови №1147 визначено, що чисельність населення населених пунктів та територіальних громад використовується відповідно до відомостей про чисельність наявного населення за даними (довідниками) Держстату станом на 1 січня року, що передує року проведення оцінки.
З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером 6325158500:02:017:0003, що перебуває в користуванні позивача на підставі Договору оренди, знаходиться в межах території Роганської територіальної громади, адміністративним центром якої є селище Рогань.
На сторінці 14 Технічної документації представлений розрахунок вартості 1 кв. м. земель житлової та громадської забудови, земель рекреаційного призначення, земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення, а також для земельних ділянок, які не віднесені до категорії земель за основним цільовим призначенням, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області.
Виходячи із представленого розрахунку, який застосовується і до земельної ділянки, що перебуває у користуванні позивача на підставі Договору оренди, розробником Технічної документації застосовано показник нормативу капіталізованого рентного доходу (Нрд), що становить 133,00 грн./кв. м., виходячи із чисельності населення у населеному пункті, що є адміністративним центром територіальної громади, від 5 до 20 тис. осіб, адже як зазначає останній, станом на 01.01.2022 чисельність населення селища Рогань як адміністративного центра територіальної громади становить 6177 осіб.
Позивач, обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, зазначає про застосування розробником Технічної документації завищеного показника нормативу капіталізованого рентного доходу (Нрд) в розмірі 133,00 грн./кв. м. та хибне використання останнім даних щодо чисельності населення селища Рогань станом на 01.01.2022.
Обгрунтовуючи наведені доводи позивач посилається на інформацію щодо чисельності населення селища Рогань станом на 01.01.2021, отриману з офіційного сайту Вікіпедія в мережі Інтернет, а також на відповідь Головного управління статистики у Харківській області на адвокатський запит представника позивача - адвоката Новикова О.Є., виходячи з якої, чисельність населення селища Рогань станом на 01.01.2021 становить 3355 людей, а станом на 01.01.2022 - 3262 людини.
Згідно із частинами 1 та 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 2 статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Положення частини 1 та 2 статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Отже, колегія суддів не бере до уваги в якості доказів посилання позивача на інформацію щодо чисельності населення в селищі Рогань станом на 01.01.2022, отриману із сайту Вікіпедія в мережі Інтернет, оскільки залучені позивачем викопіювані матеріали з сайту Вікіпедія як відкритого інтернет-джерела, не є належними, достатніми та допустимими доказами у розумінні положень Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки не гарантують достовірності та об`єктивності, враховуючи, що зміст інтернет-ресурсу Вікіпедія формується анонімними користувачами без наукової експертизи, на відміну від офіційних документів чи експертних висновків.
Відтак, такі матеріали не є преюдиціальними чи встановленими фактами та однозначно не підтверджують кількість населення смт Рогань Харківської області станом на певний період.
Разом з тим, колегія суддів приймає до уваги в якості належного, достатнього та допустимого доказу відповідь Головного управління статистики у Харківській області на адвокатський запит представника позивача - адвоката Новикова О.Є.
Так, частиною 2 пункту 4 Постанови №1147, що встановлює вимоги до проведення нормативно грошової оцінки земельної ділянки, визначено, що чисельність населення населених пунктів та територіальних громад використовується відповідно до відомостей про чисельність наявного населення за даними (довідниками) Держстату станом на 1 січня року, що передує року проведення оцінки.
З огляду на зазначені вище положення Постанови №1147, відповідь Головного управління статистики в Харківській області на адвокатський запит, що містить інформацію щодо чисельності населення в селище Рогань станом на 01.01.2021 та 01.01.2022 є належним доказом, оскільки містить інформацію щодо предмета доказування.
Дійсно, виходячи із наданої відповіді Головного управління статистики в Харківській області, чисельність населення в селищі Рогань станом на 01.01.2021 становить 3355 осіб, а станом на 01.01.2022 - 3262 особи, що значно відрізняється під показника, що був застосований розробником Технічної документації і дорівнює 6177 осіб.
При цьому, виходячи із змісту Додатку №1 до Постанови №1147 та приймаючи до уваги показники чисельності населення в селищі Рогань станом на 2021 р. та 2022 р., зазначені Головним управлінням статистики в Харківській області у відповіді на адвокатський запит, розробником Технічної документації мав бути застосований показник нормативу капіталізованого рентного доходу (Нрд), що дорівнює 87 грн./кв. м. (від 1 до 5 тис. осіб).
Викладене вище дає підстави стверджувати про необґрунтоване завищення розробником Технічної документації показника нормативу капіталізованого рентного доходу (Нрд), у зв`язку із чим на переконання колегії суддів, Роганською селищною військовою адміністрацією Харківського району Харківської області порушено положення Постанови №1147 під час підготовки Технічної документації.
Частиною 1 статті 23 Закону № 1378-IV встановлено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації (крім випадків, визначених частиною третьою цієї статті).
Відповідно до частини 4 статті 23 Закону № 1378-IV, підставою для відмови у затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки земельних ділянок може бути лише її невідповідність вимогам законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів або розташування земель чи земельних ділянок на території іншої територіальної громади. Рішення про відмову в затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки земельних ділянок має містити посилання на конкретні норми законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів, яким суперечить відповідна технічна документація.
З огляду на допущені розробником під час підготовки Технічної документації з нормативно грошової оцінки порушення положень Постанови №1147, наслідком розгляду Відповідачем-1 такої Технічної документації мало б бути рішення про відмову у затверджені технічної документації.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що викладені вище доводи та надані на їх обґрунтування докази підтверджують правомірність позовних вимог позивача в частині визнання протиправним та нечинним Розпорядження начальника Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області», у зв`язку із чим такі вимоги підлягають задоволенню.
Щодо позовних вимог про визнання незаконними та скасування Витягу №НВ-6300389152024 від 17.05.2024 та Витягу №НВ-6301252242025 від 13.06.2025 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за межами населеного пункту на території Роганської селищної ради Харківський район, Харківська область, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до положень статті 18 Закону №1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Згідно з частиною 1 статті 13 Закону України «Про Державний земельний кадастр» (далі - Закон № 3613-VI), до Державного земельного кадастру включаються відомості про землі в межах території адміністративно-територіальних одиниць (Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя, районів, міст, селищ, сіл, районів у містах), зокрема, відомості про нормативну грошову оцінку земель в межах території адміністративно-територіальної одиниці.
Згідно з частиною другою статті 20 Закону №1378-IV, дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Аналогічні положення містяться також у пункті 1 розділу ІІІ Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, який затверджений Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25 листопада 2016 року № 489 (далі - Порядок № 489), згідно якого за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.
Відповідно до частини третьої статті 23 Закону №1378-IV, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 січня 2015 року №15 (далі - Положення про Держгеокадастр), Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.
Згідно з підпунктом 29 пункту 4 Положення про Держгеокадастр, останній відповідно до покладених на нього завдань видає витяги із Державного земельного кадастру про земельні ділянки.
У постанові від 24 листопада 2021 року у справі №817/1780/17 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновком про належність обраного способу захисту прав.
Таким чином, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формується Держгеокадастром за заявою зацікавленої особи на підставі відомостей, внесених до Державного земельного кадастру про нормативно грошову оцінку земель в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, що затверджена відповідним рішенням органу місцевого самоврядування. Вказане свідчить про те, що витяг не є самостійним юридичним документом, який містить нову інформацію або створює її. Його функція полягає лише у фіксації та наданні інформації - в контексті спірних правовідносин - з відповідного рішення органу місцевого самоврядування.
Враховуючи незаконність Розпорядження начальника Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області», колегія суддів дійшла висновку, що вимога позивача про визнання протиправними та скасування Витягу №НВ-6300389152024 від 17.05.2024 та Витягу №НВ-6301252242025 від 13.06.2025 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за межами населеного пункту на території Роганської селищної ради Харківський район, Харківська область є похідною, а відповідні витяги - підлягають скасуванню.
При цьому, Витяг №НВ-6300389152024 від 17.05.2024 та Витяг №НВ-6301252242025 від 13.06.2025 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за межами населеного пункту на території Роганської селищної ради Харківського району Харківської області підлягають скасуванню саме з моменту їх видачі, оскільки зазначені витяги не є нормативно-правовими актами, а тому на них не поширюються положення частини другої статті 265 Кодексу адміністративного судочинства України.
Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі “Серявін та інші проти України” (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі “Руїс Торіха проти Іспанії” (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Таким чином, з огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.01.2026 по справі № 520/24424/25, прийнято з помилковим застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення
Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 317 КАС України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо: суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження. 
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 317, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Роганська селищна військова адміністрація Харківського району Харківської області - задовольнити частково.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.01.2026 по справі № 520/24424/25 скасувати. 
Ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" до Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області, Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання протиправними та скасування розпорядження, витягів - задовольнити.
Визнати протиправним та нечинним Розпорядження начальника Роганської селищної військової адміністрації від 20.02.2023 за №104 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів Роганської селищної ради Харківського району Харківської області» повністю.
Визнати незаконними та скасувати Витяги №НВ-6300389152024 від 17.05.2024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та №НВ-6301252242025 від 13.06.2025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" сплачену суму судового збору в розмірі 4542 грн 00 коп за рахунок бюджетних асигнувань Роганської селищної військової адміністрації Харківського району Харківської області.
Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "Харківський тракторний завод" сплачену суму судового збору в розмірі 4542 грн 00 коп за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Харківській області.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		І.М. Ральченко 	
Судді	   	З.Г. Подобайло   В.В. Катунов   	
Постанова складена в повному обсязі 03.07.26.