справа №176/365/26
провадження №2-о/176/45/26

РІШЕННЯ
Іменем України

28 травня 2026 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області
у складі: головуючої - судді Павловської І.А.,
за участі секретаря Ніколенко М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовті Води цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Орган місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради, про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

Заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із заявою, у якій просять встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Свою заяву обґрунтовують тим, що є рідними дочкою та сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Жовті Води Кам`янського району Дніпропетровської області.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне їй майно.
Будучи спадкоємцями першої черги за законом після смерті матері, заявники у встановлений законом шестимісячний строк звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, у зв`язку з чим була заведена спадкова справа № 54/2025.
Заявники зазначили, що під час оформлення спадкових прав виникли перешкоди, пов`язані з неможливістю належним чином підтвердити родинні відносини зі спадкодавцем.
Так, у свідоцтвах про народження заявників матір зазначена як ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), тоді як у паспорті громадянина України, свідоцтві про смерть, правовстановлюючих документах на майно та інших офіційних документах вона зазначена як ОСОБА_3 .
У зв`язку із зазначеними розбіжностями приватний нотаріус Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кубай Л.В. відмовилася видати заявникам свідоцтва про право на спадщину та роз`яснила необхідність звернення до суду для встановлення факту родинних відносин.
Посилаючись на неможливість отримати свідоцтва про право на спадщину в позасудовому порядку та відсутність іншого способу підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем, заявники просили суд встановити факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Заявники, у судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку. При цьому, подали письмові клопотання про проведення розгяду заяви за їх відсутності, заяву підтримують та просять задовольнити.
Заінтересована особа Орган місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, участі у судовому засіданні не приймала, у своїй заяві просить розгляд справи проводити за її відсутності.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
Враховуючи, що у судове засідання не з`явилися всі учасники справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні ним правовідносини.
Так, судом встановлено, щоІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 . 
Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно.
Заявники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, у зв`язку з чим приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кубай Л.В. заведено спадкову справу № 54/2025, що підтверджується витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі.
Разом з тим, як вбачається з письмового роз`яснення приватного нотаріуса Кубай Л.В. від 20 січня 2026 року, оформлення спадкових прав заявників виявилося неможливим через відсутність належних документів, які б беззаперечно підтверджували їх родинні відносини зі спадкодавцем.
Причиною виникнення таких перешкод стало те, що у свідоцтвах про народження заявників матір зазначена як ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), тоді як у паспорті громадянина України, свідоцтві про смерть, державних актах на землю та інших документах спадкодавець зазначена як ОСОБА_3 .
Так, відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 21 квітня 1964 року, ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище – ОСОБА_6 ) народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 в селі Покровка Новоархангельського району Кіровоградської області. Її батьками в актовому записі про народження зазначені ОСОБА_7 та ОСОБА_4 .
Зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 вбачається, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 в тому ж населеному пункті, а його батьками також зазначені ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
Отже, зазначені документи підтверджують, що заявники є рідними братом та сестрою та народилися від одних батьків.
Зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 встановлено, що ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 у селі Кайтанівка Катеринопільського району Кіровоградської області.
Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 від 06 липня 1959 року, ОСОБА_7 та ОСОБА_10 зареєстрували шлюб у Вільшанській сільській раді Новоархангельського району Кіровоградської області. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_6 ».
Таким чином, документально підтверджено, що жінка на ім`я ОСОБА_11 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 в селі Кайтанівка та після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_6 », є матір`ю заявників.
Із паспорта громадянина України вбачається, що ОСОБА_3 народилася саме ІНФОРМАЦІЯ_7 в селі Кайтанівка Катеринопільського району Кіровоградської області.
Ті самі анкетні дані містяться у свідоцтві про смерть, відповідно до якого ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Крім того, судом досліджено трудову книжку спадкодавця, титульна сторінка якої заповнена російською мовою на ім`я « ОСОБА_12 », а українською мовою – « ОСОБА_8 ».
Посвідчення також видано на ім`я « ОСОБА_12 ».
Наведені документи підтверджують, що протягом життя спадкодавець використовувала по батькові « ОСОБА_13 » та « ОСОБА_5 », яке збігається з по батькові матері заявників, зазначеним у їх свідоцтвах про народження.
Оцінюючи зазначену розбіжність, суд виходить із того, що написання по батькові « ОСОБА_13 », « ОСОБА_5 », « ОСОБА_14 » та « ОСОБА_15 » історично походить від одного чоловічого імені та є наслідком особливостей перекладу, русифікації та подальшого відтворення українською мовою особистих даних у документах, складених у різні роки різними органами державної влади.
Суд бере до уваги, що будь-яких доказів існування іншої особи на ім`я ОСОБА_16 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 в селі Кайтанівка, перебувала у шлюбі з ОСОБА_7 та одночасно була матір`ю заявників, матеріали справи не містять.
Навпаки, усі досліджені судом документи утворюють послідовний та логічний ланцюг доказів, який свідчить про те, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), зазначена у свідоцтвах про народження заявників, та ОСОБА_3 , зазначена у паспорті, свідоцтві про смерть та правовстановлюючих документах на майно, є однією і тією ж особою.
Згідно п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. 
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав.
За змістом ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Відповідно до ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема п.2,6 ч.1 вказаної статті передбачає встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.
Згідно з п. 7 Постанови № 5 від 31.03.1995 року Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.
Встановлення факту родинних відносин необхідно заявникам для реалізації свого права на спадщину за законом.
Таким чином, порівнявши та проаналізувавши відомості, зазначені в документах, виходячи з принципу розумності, давши їм належну оцінку, а також врахувавши відсутність іншої інформації щодо особових даних осіб-власників зазначених документів, суд вважає наявну інформацію належною та достатньою для задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин.
Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні рішення судові витрати не відшкодовуються.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 316, 263-265ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Орган місцевого самоврядування в особі Жовтоводської міської ради, про встановлення факту родинних відносинзадовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Судові витрати віднести на рахунок заявників.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Жовтоводського міського суду
Дніпропетровської області Інна ПАВЛОВСЬКА