ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2026 р. 	Справа № 520/2120/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Макаренко Я.М.,
Суддів: Жигилія С.П. , Перцової Т.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.05.2025, головуючий суддя І інстанції: Горшкова О.О., м. Харків, по справі № 520/2120/25
за позовом Приватного підприємства “Торговий дім “Золота миля” 
до  Харківської митниці Держмитслужби   
про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови,
ВСТАНОВИВ:
Приватне підприємство "Торговий дім "Золота миля" (надалі по тексту – позивач, ПП "Торговий дім "Золота миля") звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської митниці Держмитслужби (надалі по тексту – відповідач, митний орган, митниця), в якому просив суд: 
- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000736/2 від 31.12.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000889.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року адміністративний позов Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" (пр.Героїв Харкова, будинок 135-А м. Харків, 61001, код ЄДРПОУ 34470937) до Харківської митниці (вул. Миколаївська, буд.16Б, м. Харків, 61005, код ЄДРПОУ 44017626) про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000736/2 від 31.12.2024.
Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000889.
Стягнуто на користь Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" (пр.Героїв Харкова, будинок 135-А м. Харків, 61001, код ЄДРПОУ 34470937) судовий збір в розмірі 4844,80 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) грн 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці (вул. Миколаївська, буд.16Б, м. Харків, 61005, код ЄДРПОУ 44017626).
Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.05.2025 року по справі № 520/2120/25 та ухвалити нове судове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні позову ПП «Торговий дім «Золота миля». 
Відповідач також зазначив, що суд першої інстанції дійшов помилкових висновків в частині розподілу судових витрат.
Позивач, надав відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обгрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу Харківської митниці Держмитслужби на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.05.2025 року у справі №520/2120/25 залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.05.2025 року у справі №520/2120/25 залишити без змін.
Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що між Приватним підприємством «Торговий дім «Золота миля» (Україна) - Покупець та Компанією AHMED OVERSEAS - Продавець було укладено контракт №BO-252-043024 від 30.04.2024 (далі- Контракт).
Відповідно до пункту 1.1. контракту, продавець зобов`язується поставити покупцеві товар відповідно до специфікацій до цього контракту, а покупець зобов`язується прийняти вказаний в специфікаціях товар і своєчасно здійснити його оплату на умовах цього контракту та специфікацій до нього, які є його невід`ємною частиною.
Згідно пунктів 2.1., 2.2. контракту, товар поставляється партіями в асортименті на замовлення покупця і в терміни, зазначені в специфікаціях до цього контракту. Кожна партія поставки товару оформляється сторонами шляхом складання та підписання специфікації.
Згідно з пунктами 4.1., 4.2. контракту, ціна на товар встановлюється в доларах США і зафіксована в специфікаціях до цього контракту. Загальна вартість контракту складається із сум поставок, погоджених сторонами в специфікаціях, які є невід`ємною частиною цього контракту.
Згідно з пунктами 5.1., 5.2. контракту, умови поставки товару розуміються згідно з правилами Інкотермс-2020. Кожна партія товару поставляється за окремими узгодженими сторонами у специфікації умовами.
Специфікацією № 2 від 13.09.24 до контракту №BO-252-043024 від 30.04.2024 передбачено поставку: - арахіс бланшований, спліти фракції 50-60, врожай 2023р., в кількості 22 000,00 кг, за ціною 1,50 доларів США/кг, вартістю 33 000,00 доларів США. Загальна вартість товару, що має бути поставлений, становить 33 000,00 доларів США. Умови поставкиГданськ, Польща. Умови оплати на дану поставку товару 10% передплата за 10 днів до дати відвантаження з Мундра, Індія - 90% при отриманні товаросупровідних документів, не пізніше ніж 10 днів до дати приходу у порт Гданськ, Польща.
Компанією AHMED OVERSEAS здійснено поставку товару ПП «Торговий дім «Золота миля» в межах укладеного контракту №BO-252-043024 від 30.04.2024 та специфікації №2 від 13.09.2024.
30.12.2024 року ПП «Торговий Дім «Золота Миля» подало до митного поста "Барабашово" Харківської митниці митну декларацію, яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера №24UA807200019180U5 від 27.08.2024 щодо оформлення товару- арахіс сирий у ядрах, лущений, несмажений, неприготовлений іншим способом, бланшований половинки (спліт), фракція 50/60 -22000,00кг. Врожай 2023. Сфера застосування харчова промисловість. В поліпропіленових мішках по 25,0 кг. Кінцевий термін використання серпень 2025, що надійшов в рамках контракту BO-252-043024 від 30.04.2024 з компанією AHMED OVERSEAS.
Разом із митною декларацією позивач надав до Харківської митниці документи для підтвердження митної вартості товару і обрав метод її визначення (основний метод - за ціною, визначеною у договорі): сертифікат якості ALR/AO/00603102024від 03.10.2024, пакувальний лист б/н від 02.10.2024, проформа інвойс 21 від 13.09.2024, інвойс AEX120 від 02.10.2024, коносамент 244878202 від 10.10.2024, ЗД 3129717083 від 12.12.2024, T1 24PL322080NS3MFKK3 від 12.12.2024, фітосанітарний сертифікат PSC117PQ2024003563 від 09.10.2024, сертифікат про походження C07080 від 03.10.2024, платіжне доручення про оплату за товар 527 від 26.11.2024, платіжне доручення про оплату за товар 472 від 18.09.2024, платіжне доручення про оплату за транспортування 542 від 12.12.2024, транспортний рахунок 0000000758 від 12.12.2024, прайс лист б/н від 13.09.2024, калькуляція б/н від 02.10.2024, страховий поліс C002529756 від 02.10.2024, контракт BO-252-043024 від 30.04.2024, специфікація 2 від 13.09.2024, транспортний договір 23-17 від 10.06.2022, декларація про відсутність ГМО б/н від 02.10.2024, декларація виробника б/н від 02.10.2024, лист б/н від 30.04.2024.
Після аналізу наданої МД та доданих до неї документів, відповідач 30.12.2024 надіслав запит до МД №24UA807200019180U5 декларанту, в якому зазначено, що при проведенні перевірки документів, що були надані до митного оформлення, виявлено наступне. Документи, зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
- виписку з бухгалтерської документації;
-транспортно-експедиційні рахунки, рахунки експедиційних витрат, заявки перевезення, договори, рахунки збереження товарів в місце призначення, рахунки завантаження - розвантаження контейнера/товару, портові збори тощо;
- каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
- копію митної декларації країни відправлення (походження) з перекладом на вимоги ст. 254 Митного кодексу України;
- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 № 476.
30.12.2024 (№24/12/601) ПП «Торговий Дім «Золота Миля» надано митному органу додаткові документи та пояснення, в яких зазначено, що згідно наданих декларантом документів можливо визначити всі складові митної вартості оцінюваних товарів за ціною угоди, а декларантом надано вичерпний перелік документів згідно норм Митного кодексу України щодо підтвердження складових частин заявленої митної вартості оцінюваного товару за ціною угоди та методу її визначення, а саме:
- щодо надання виписки з бухгалтерської документації митному органу було надано: митну декларацію від 30.12.2024 №24UA807200019180U5; проформу інвойс 21 від 13.09.2024; інвойс AEX120 від 02.10.2024; платіжне доручення про оплату за товар №527 від 26.11.2024; платіжне доручення про оплату за товар №472 від 18.09.2024; платіжне доручення про оплату за транспортування №542 від 12.12.2024;
- щодо надання транспортно-експедиційних рахунків, рахунків експедиційних витрат, заявки перевезення, договори, рахунки збереження товарів в місце призначення, рахунки завантаження-розвантаження контейнера/товару, портові збори, тощо, митному органу було надано: коносамент 244878202 від 10.10.2024; ЖД 3129717083 від 12.12.2024; T1 24PL322080NS3MFKK3 від 12.12.2024; транспортний рахунок 0000000758 від 12.12.2024; платіжне доручення про оплату за транспортування 542 від 12.12.2024; транспортний договір 23-17 від 10.06.2022;
- щодо надання каталогів, специфікацій, загальних справжніх прейскурантів (прайс- листи) виробника товару митному органу було надано: прайс лист б/н від 13.09.2024; калькуляцію б/н від 02.10.2024;
- стосовно надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, ПП «Торговий дім «Золота миля» повідомило, що на даний час немає таких висновків.
31.12.2024 Харківською митницею Державної митної служби України було відмовлено у оформленні (випуску) товарів, складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000889.
Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості №UA807000/2024/000736/2 від 31.12.2024, в якому зазначено:
"У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59, 60 Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: відсутня митна декларація країни відправлення п. 8.5 контракту № BO-252-043024. (в якій міститься інформація щодо контрагентів, вагові характеристики, умови поставки товару, товаросупровідни документи, а також саме головне вартість товару. Всі ці значення впливають як на підтвердження митної вартості товару, а також її спростування); декларантом не надано транспортний договір щодо залізничного перевезення вказаний СМГС -№ 3129717083; в СМГС -№ 3129717083 зазначено відправник Гдиня, але умови поставки CIF Gdansk, тобто відсутні складові митної вартості на маршруті Gdansk-Гдиня; -в рахунку № AEX120 умови поставки CIF без зазначення географічного пункту, тобто не зрозуміло враховані транспортні витрати та на якому маршруті; в специфікації № 2 умови поставки CIF без зазначення географічного пункту, тобто не зрозуміло враховані транспортні витрати та на якому маршруті; -відсутні рахунки транспортних витрат на маршруті Mundra India-Gdansk Poland, тобто відсутні додатково понесені витрати з завантаженням для доставки в Україну, а також з зберіганням товару в порту призначення (витрати не зазначені у відповідних графах ДМВ та не відображені в жодному транспортному документі). Таким чином, відомості стосовно такої складової митної вартості як транспортування не підтверджено документально, що суперечить положенням п.2 ч.2 ст.52, ч.2,9,10 та 21 ст. 58 МКУ, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості; -наданий до митного оформлення прайс-лист №б/н від 13.09.2024 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП «Торговий дім «Золота миля» та не відображає "дійсну вартість" у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів)на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; -а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості товару; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари; 3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари; 4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; - відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України;- відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування; 5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вилив на процес формування ціни товару:- на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; - витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України;- прибутку, що одержус експортер у результаті поставки в Україну.
З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час становить: товар 1) 2,01 $/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість даного товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібні (аналогічні) товари, оформлені у максимально наближений час, що наявні: товар 1) МД 24UA901020006582U8, ( №UA901020/2024/006582 від 28.08.2024), зокрема: в тих самих вагових характеристиках, однакової фракції 50/60, умов поставки CIF, виробника AHMED OVERSEAS, який був оформлений ПП ТД Золота Миля коригуючи митну вартість до рівия 2,01 $/кг. (ДМВ2-6). При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при пійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які перемішуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом товарів у відповідності до статті 6 МКУ. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 2,01 $/кг. Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених пунктом 3 статті 53 Митного кодексу України, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом, наведено у електронному повідомленні декларанту. Також повідомлено, що: 1. Згідно п.6 статті 54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю у т.ч. у разі неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у частинах другій – четвертій статті 53 МКУ. 2. Декларант має права, - викладені у п. 3 статті 52 МКУ – щодо випуску у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів – за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом, у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів – за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 статті 55 МКУ. 3. Декларант має право на оскарження рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду".
Не погоджуючись із вищевказаними рішенням про коригування митної вартості товарів та карткою відмови в прийнятті митної декларації, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з протиправності оскаржуваних рішення рішенням про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно вимог частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення, дії та бездіяльність на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Суд апеляційної інстанції перевіривши оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення на відповідність критеріям, наведеним у ч.2 ст.2 КАС України, приходить до висновку, що такі рішення прийнято незаконно, виходячи з наступного.
ПП «Торговий дім «Золота миля» 30.12.2024 було подано до Харківської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію №24UA807200019180U5 щодо оформлення товару – арахіс сирий у ядрах, лущений, несмажений, неприготовлений іншим способом, бланшований половинки (спліт), фракція 50/60 -22000,00кг.; врожай 2023 року; сфера застосування – харчова промисловість; в поліпропіленових мішках по 25,0 кг.; кінцевий термін використання серпень 2025 року, що надійшов в рамках контракту №BO-252-043024 від 30.04.2024 з компанією AHMED OVERSEAS (Індія).
Згідно ст. 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частинами 4, 5 статті 58 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Згідно частини 10 статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, до яких зокрема, віднесені витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.
Згідно з ч. 1 ст.54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Відповідно до ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування(ч.2 ст. 53 МК України).
Відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за №1372/21684, у графі 44 митної декларації зазначаються відомості про необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення документи. 
Відповідно до графи 44 поданої МД позивачем надано: сертифікат якості ALR/AO/00603102024від 03.10.2024, пакувальний лист б/н від 02.10.2024, проформа інвойс 21 від 13.09.2024, інвойс AEX120 від 02.10.2024, коносамент 244878202 від 10.10.2024, ЗД 3129717083 від 12.12.2024, T1 24PL322080NS3MFKK3 від 12.12.2024, фітосанітарний сертифікат PSC117PQ2024003563 від 09.10.2024, сертифікат про походження C07080 від 03.10.2024, платіжне доручення про оплату за товар 527 від 26.11.2024, платіжне доручення про оплату за товар 472 від 18.09.2024, платіжне доручення про оплату за транспортування 542 від 12.12.2024, транспортний рахунок 0000000758 від 12.12.2024, прайс - лист б/н від 13.09.2024, калькуляцію б/н від 02.10.2024, страховий поліс C002529756 від 02.10.2024, контракт BO-252-043024 від 30.04.2024, специфікацію №2 від 13.09.2024, транспортний договір 23-17 від 10.06.2022, декларацію про відсутність ГМО б/н від 02.10.2024, декларацію виробника б/н від 02.10.2024, лист б/н від 30.04.2024.
Таким чином, позивачем було надано всі документи в підтвердження заявленої митної вартості товару, передбачені ч.2 ст. 53 МК України.
Проте митний орган, не погодившись з заявленою позивачем митною вартістю товару, прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000736/2 від 31.12.2024 за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МКУ.
Відповідно до ч.1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. 
Згідно з ч.6 ст. 54 МК митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Отже, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю та прийняти рішення про коригування митної вартості товару виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товару.
Митний орган, посилаючись на те, що в поданих документах містились розбіжності та були відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, передбачені ч.3 ст. 53 МК України, прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000736/2 від 31.12.2024 року.
Проте, колегія суддів вважає рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000736/2 від 31.12.2024 року незаконним, з огляду на наступне.
Відповідно до п.п. 1,2 ч. 5 ст. 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Частиною третьою статті 53 МК встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Отже, витребування додаткових документів можливе у разі наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості.
З матеріалів справи слідує, що прийняттю оспорюваного рішення про коригування митної вартості спірного товару передувала процедура витребування додаткових документів шляхом направлення декларанту повідомлення від 30.12.2024 року.
Згідно вказаного повідомлення митним органом у позивача в підтвердження заявленої митної вартості товару було витребувано додаткові документи, передбачені ч.3 ст. 53 МК України.
В обгрунтування таких дій відповідач зазначає, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Отже, як зазначає відповідач, підставою для витребування додаткових документів була наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
У відповідності до п.2 ч.4 ст. 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.
Отже, у разі невизнання митним органом заявленої митної вартості товару декларант письмово повідомляється про причини, за яких заявлена митна вартість не може бути визнана.
Між тим, надіслане декларанту електронне повідомлення не містить обгрунтованих відомостей про причини, за яких заявлена декларантом митна вартість не може бути визнана, в повідомленні не зазначено, які саме документи, визначені ч.2 ст. 53 МК України, подані декларантом під час митного оформлення товару в підтвердження митної вартості товару, містили неповні відомості щодо митної вартості товару та яких документів, визначених ч.2 ст. 53 МК України, не вистачало для визнання заявленої митної вартості товару.
Колегія суддів зазначає, що митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали сумніви у правильності визначення митної вартості декларантом, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обгрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Проте, колегія суддів зазначає, що електронне повідомлення відповідача не містить обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, тобто, не наведено, які недоліки в поданих документах, визначених ч.2 ст. 53 МК України, або їх відсутність стали підставою для відмови у митному оформленні за митною вартістю зазначеною декларантом позивача.
Між тим, Харківською митницею повідомлено декларанта про необхідність подання протягом 10 календарних днів додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, а саме:
- виписку з бухгалтерської документації;
-транспортно-експедиційні рахунки, рахунки експедиційних витрат, заявки перевезення, договори, рахунки збереження товарів в місце призначення, рахунки завантаження-розвантаження контейнера/товару, портові збори тощо; 
- каталоги, специфікації, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 
- копію митної декларації країни відправлення (походження) з перекладом на вимоги ст. 254 Митного кодексу України; 
- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 № 476.
При цьому, колегія суддів зазначає, що витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 15 лютого 2024 року по справі № 815/5838/17.
30.12.2024 (№24/12/601) ПП «Торговий Дім «Золота Миля» надало митному органу пояснення на повідомлення від 30.12.2024 року та зазначило, що згідно наданих декларантом документів можливо визначити всі складові митної вартості оцінюваних товарів за ціною угоди, а декларантом надано вичерпний перелік документів згідно норм Митного кодексу України щодо підтвердження складових частин заявленої митної вартості оцінюваного товару за ціною угоди та методу її визначення та ці документи не містять розбіжностей щодо ціни поставленого товару.
Щодо надання виписки з бухгалтерської документації ПП «Торговий дім «Золота миля» повідомило, що разом з митною декларацією від від 30.12.2024р. № 24UA807200019180U5 митному органу було надано: проформа інвойс 21 від 13.09.2024р.; інвойс AEX120 від 02.10.2024р.; платіжне доручення про оплату за товар 527 від 26.11.2024р.; платіжне доручення про оплату за товар 472 від 18.09.2024р.; платіжне доручення про оплату за транспортування 542 від 12.12.2024р. 
Щодо надання транспортно-експедиційних рахунків, рахунків експедиційних витрат, заявки перевезення, договори, рахунки збереження товарів в місце призначення, рахунки завантаження-розвантаження контейнера/товару, портові збори тощо, ПП «Торговий дім «Золота миля» повідомило, що разом з митною декларацією від 30.12.2024р. № 24UA807200019180U5 митному органу було надано: коносамент 244878202 від 10.10.2024р.; ЗД 3129717083 від 12.12.2024р.; T1 24PL322080NS3MFKK3 від 12.12.2024р.; транспортний рахунок 0000000758 від 12.12.2024р.; платіжне доручення про оплату за транспортування 542 від 12.12.2024 р.; транспортний договір 23-17 від 10.06.2022р. 
Щодо надання каталогів, специфікацій, загальних справжніх прейскурантів (прайс-листи) виробника товару ПП «Торговий дім «Золота миля» повідомило, що разом з митною декларацією від від 30.12.2024р. № 24UA807200019180U5 митному органу було надано: прайс -лист б/н від 13.09.2024р.; калькуляцію б/н від 02.10.2024р.
Щодо надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини ПП «Торговий дім «Золота миля» повідомило, що на даний час ПП «Торговий дім «Золота миля» немає таких висновків.
За наявності, на думку відповідача, обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, відповідачем було прийнято оспорюване рішення про коригування митної вартості товару№UA807000/2024/000736/2 від 31.12.2024 року відповідно до якого відповідач зазначив, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зокрема: - відсутня митна декларацію країни відправлення п. 8.5 контракту №BO-252-043024, (в якій міститься інформація щодо контрагентів, вагові характеристики, умови поставки товару, товаросупровідни документи, а також саме головне вартість товару. Всі ці значення впливають як на підтвердження митної вартості товару, а також її спростування);- декларантом не надано транспортний договір щодо залізничного перевезення вказаний СМГС -№3129717083;- в СМГС -№3129717083 зазначено відправник Гдиня, але умови поставки CIF Gdansk, тобто відсутні складові митної вартості на маршруті Gdansk- Гдиня; -в рахунку №AEX120 умови поставки CIF без зазначення географічного пункту, тобто не зрозуміло враховані транспортні витрати та на якому маршруті; -в специфікації №2 умови поставки CIF без зазначення географічного пункту, тобто не зрозуміло враховані транспортні витрати та на якому маршруті;- відсутні рахунки транспортних витрат на маршруті Mundra India-Gdansk Poland, тобто відсутні додатково понесені витрати з завантаженням для доставки в Україну, а також з зберіганням товару в порту призначення (витрати не зазначені у відповідних графах ДМВ та не відображені в жодному транспортному документі). Таким чином, відомості стосовно такої складової митної вартості як транспортування не підтверджено документально, що суперечить положенням п.2 ч.2 ст.52, ч.2,9,10 та 21 ст 58 МКУ, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості;- наданий до митного оформлення прайс-лист №б/н від 13.09.2024 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ПП «Торговий дім «Золота миля» та не відображає “дійсну вартість” у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під “дійсною вартістю” слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) — це довідник цін (тарифів)на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ.
Щодо посилання відповідача про неможливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товару через не надання позивачем до митниці митної декларації країни відправлення, колегія суддів зазначає таке.
З матеріалів справи слідує, що згідно п. 8.5. контракту від 30.04.2024 №BO-252-043024 експортна митна декларація відноситься до товаросупровідних документів.
Суд першої інстанції в спростування висновків відповідача про наявність підстав для коригування митної вартості товару зазначив, що позивачем до ЕМД №24UA807200019180U5 від 30.12.2024 року надавалася митна декларація країни відправлення. 
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу зазначив, що ним було додано до ЕМД №24UA807200019180U5 від 30.12.2024 року експортну митну декларацію.
Проте, колегія суддів зазначає, що такий документ відсутній у графі 44 зазначеної ЕМД за кодом «9610», яким має бути позначена експортна митна декларація відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій».
Отже, докази надання митниці митної декларації країни відправлення відсутні.
Проте, відсутність такого документу не є підставою для коригування митної вартості, з огляду на таке.
В рішенні про коригування митної вартості товару та апеляційній скарзі відповідач посилається на те, що інформація, що міститься у митній декларації країни відправлення щодо контрагентів, вагових характеристик, умов поставки товару, товаросупровідних документів, вартість товару впливає як на підтвердження митної вартості товару, так і на її спростування, а тому відсутність такого документу слугувало підставою для коригування митної вартості товару.
Проте, колегія суддів зазначає, що митна декларація країни відправлення не відноситься до переліку документів, визначених ч.2 ст. 53 МК України, які підтверджують митну вартість товару.
Отже, неподання декларантом під час митного оформлення товару митної декларації країни відправлення не може бути підставою для коригування митної вартості.
Колегія суддів зазначає, що така декларація може бути витребувана як додатковий документ відповідно до ч.3 ст. 53 МК України у разі необхідності підтвердження цим документом відомостей заявлених до митного оформлення товару.
З матеріалів справи слідує, що відповідачем було витребувано митну декларацію країни відправлення з перекладом відповідно до ст. 254 МКУ.
Згідно висновків Верховного Суду наведених у постанові від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 Митного кодексу України і в ньому відсутній такий документ, як «експортна декларація країни відправлення». Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів. 
Відповідно до ст. 254 МКУ документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.
З аналізу наведеної норми слідує, що переклад документів, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, українською мовою або офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування надається на вимогу митного органу у разі якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.
Проте, у повідомленні від 30.12.2024 року митницею не наведено обгрунтувань та не зазначено для уточнення яких саме показників основних документів була необхідність у витребуванні такого документу.
Таким чином, посилання відповідача про неможливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товару через не надання позивачем до митниці митної декларації країни відправлення є безпідставним, а помилковість висновку суду першої інстанції щодо надання митної декларації країни відправлення не вплинула на обгрунтованість наведених доводів відповідача.
Щодо посилання відповідача про неможливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товару через не надання позивачем до митниці транспортного договору щодо залізничного перевезення згідно СМГС - №3129717083, колегія суддів зазначає таке.
Між ПП «Торговий дім «Золота миля» (Замовник) та Stream Trade Europe LTD, Бургас, Болгарія (Виконавець) був укладений договір №23-17 від 28.07.2023 року про надання послуг, відповідно до п.1.1 якого виконавець бере на себе зобов`язання з організації міжнародних морських і інтермодальних перевезень зовнішньоторговельних вантажів замовника.
Умовами п.п.2.3.2 п. 2.3 договору №23-17 від 28.07.2023 року про надання послуг передбачено, що виконавець (Stream Trade Europe LTD) має право залучати до виконання своїх обов`язків третіх осіб і від свого імені укладати з ними відповідні договори. В цьому випадку виконавець вiдповiдає за дії третiх осiб i несе вiдповiдальнiсть, як за свої власнi дії.
Stream Trade Europe LTD залучив до виконання своїх зобов`язань по вказаному договору TОB «Н`ЮНІТ», який в свою чергу залучив ЗД-перевізника, що підтверджено ЗД накладною №3129717083 від 12.12.2024 року.
Отже, Stream Trade Europe LTD до виконання умов договору №23-17 від 28.07.2023 року було залучено третіх осіб, отже, позивач не мав взаємовідносин з компанією, зазначеною у залізничній накладній, а тому обов`язок мати будь-які документи щодо цієї компанії у позивача відсутній.
Отже, наведені посилання митниці є необгрунтованими.
Доводи апеляційної скарги відповідача про не підтвердження позивачем митної вартості товару через не надання заявок, довідок, рахунків до договору на залізничне перевезення згідно накладної №3129717083 колегія суддів до уваги не бере та зазначає, що Stream Trade Europe LTD до виконання умов договору №23-17 від 28.07.2023 року було залучено третіх осіб, отже, позивач не мав взаємовідносин з компанією, зазначеною у залізничній накладній, а тому обов`язок мати будь-які документи щодо цієї компанії у позивача відсутній, при цьому з таких підстав рішення про коригування митної вартості не приймалося.
Посилання відповідача про неможливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товару через те, що в СМГС - №3129717083 зазначено « відправник Гдиня», але умови поставки «CIF Gdansk», тобто відсутні складові митної вартості на маршруті «Gdansk- Гдиня», колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки згідно СМГС - №3129717083 станцією відправки вказано: Гданськ Порт Полноцни, а відрізками маршруту від/до зазначено: «Медика», «Мостиська» ІІ», «Харків-Сортувальний», а м.Гдиня (Польща) у вказаній накладній значиться поштовою адресою відправника АТС ОСОБА_1 і до маршруту переміщення товару відношення не має.
Посилання відповідача про неможливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товару через те, що в рахунку №AEX120 вказано умови поставки CIF без зазначення географічного пункту, тобто не зрозуміло чи враховані транспортні витрати та на якому маршруті колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки в рахунку (інвойсі) №AEX120 від 02.10.2024 року, наданого митниці разом з митною декларацією №24UA807200019180U5 від 30.12.2024 року, зазначено порт навантаження «Мундра, Індія», порт розвантаження «Гданськ Порт, Польща».
Щодо посилання відповідача про неможливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товару через те, що в специфікації №2 умови поставки CIF без зазначення географічного пункту, тобто не зрозуміло чи враховані транспортні витрати та на якому маршруті, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до п. 5.1 контракту №BO-252-043024 від 30.04.2024 року, укладеного між позивачем та компанією AHMED OVERSEAS (Індія), умови поставки товару встановлюються згідно з правилами Інкотермс-2020 і зазначаються в специфікаціях.
З наданої ПП «Торговий дім «Золота миля» до митного оформлення товару разом з митною декларацією №24UA807200019180U5 від 30.12.2024 року специфікації №2 від 13.09.2024 року слідує, що згідно вимог п. 5 специфікації №2 поставка товару здійснюється згідно правил Інкотермс-2020: CIF Гданськ Польща.
Отже, п.5 специфікації №2 від 13.09.2024 року до контракту №BO-252-043024 від 30.04.2024 визначено умови поставки: CIF Гданськ, Польща.
Таким чином, посилання відповідача на те, що в специфікації №2 від 13.09.2024 року умови поставки не містять географічного пункту, а тому не зрозуміло чи враховані транспортні витрати та на якому маршруті є необгрунтованими.
Щодо посилання відповідача про неможливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товару через те, що відомості стосовно такої складової митної вартості як транспортування товару не підтверджено документально колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до п. 5.1 контракту №BO-252-043024 від 30.04.2024 року, укладеного між позивачем та компанією AHMED OVERSEAS (Індія), умови поставки товару встановлюються згідно з правилами Інкотермс-2020 і зазначаються в специфікаціях.
Згідно п. 5 специфікації №2 від 13.09.2024 року, наданої до митного оформлення товару разом з митною декларацією №24UA807200019180U5 від 30.12.2024 року, умовами поставки товару згідно правил Інкотермс-2020 є: CIF Гданськ Польща. Крім того, в інвойсі №AEX120 від 02.10.2024 року вказаний порт розвантаження: порт Гданськ, Польща.
Умови поставки CIF Інкотермс-2020 означають, що продавець зобов`язаний організувати та оплатити доставку товару до узгодженого порту призначення. Портом призначення є порт Гданськ, Польща. 
Отже, витрати з транспортування по маршруту Mundra India-Gdansk Poland були включені у вартість товару.
Між ПП «Торговий дім «Золота миля» (Замовник) та Stream Trade Europe LTD, Бургас, Болгарія (Виконавець) був укладений договір №23-17 від 28.07.2023 про надання послуг, відповідно до п.1.1. якого виконавець бере на себе зобов`язання з організації міжнародних морських і інтермодальних перевезень зовнішньоторговельних вантажів замовника.
На виконання вказаного договору Stream Trade Europe LTD надало позивачу транспортний рахунок №0000000758 від 12.12.2024 на загальну суму 2 960,0 євро, у т. ч. за послуги вивантаження / навантаження / транспортування – експедирування / зберігання порт Гданськ Полонци - Польща – Мостиська, Україна на суму 2 160,0 євро та за послуги транспортування -експедирування Мостиська - Вишневе, Україна на суму 800,0 євро.
Також, в підтвердження витрат на транспортування товару ПП «Торговий дім «Золота миля» разом з митною декларацією № 24UA807200019180U5 від 30.12.2024 року митному органу було надано: коносамент 244878202 від 10.10.2024р.; ЗД 3129717083 від 12.12.2024р.; T1 24PL322080NS3MFKK3 від 12.12.2024р.; транспортний рахунок 0000000758 від 12.12.2024р.; платіжне доручення про оплату за транспортування 542 від 12.12.2024 р.
Отже, наведені посилання митниці є необгрунтованими.
Щодо посилання відповідача про неможливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товару через те, що наданий до митного оформлення прайс-лист №б/н від 13.09.2024 не відображає “дійсну вартість” товару, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до частини 3 статті 53 МК України каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару входять до переліку додаткових документів. 
Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців.
При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів) сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.
Аналогічний за змістом висновок зазначено Верховним Судом у постанові від 08.12.2022 у справі № 420/2792/19.
У постанові від 23.10.2020 у справі № 810/690/17 Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс- лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
Відповідно до висновків Верховного Суду наведених у постанові від 27.01.2022 року у справі №810/3667/15 каталоги, специфікації, прейскуранти, прайс-листи продукції складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено. Таким чином, відомості, наведені у вказаних документах виробника товару, не мають імперативного характеру, а отже у разі їх наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації.
За таких підстав посилання відповідача про неможливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товару через не відображення у прайс-листі дійсної вартості товару колегія суддів вважає необґрунтованими.
Контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу. Наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначеної декларантом митної вартості товару у цій справі відповідачем не доведена.
Посилання відповідача на те, що спрацювання ризиків свідчить про наявність обгрунтованого сумніву та є підставою для витребування додаткових документів колегія суддів до уваги не бере, оскільки відповідно до позиції Верховного Суду наведеній у постанові від 19.02.2019 р. по справі №805/2713/16-а спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 21.08.2018 року у справі № 804/1755/17.
З огляду на вище наведене, колегія суддів вважає необгрунтованими посилання відповідача у апеляційній скарзі на висновки Верховного Суду, оскільки відповідачем не визначено встановлених під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості товару.
Колегія суддів зазначає, що приймаючи оспорюване рішення про коригування митної вартості товару митницею не було дотримано вимог МК України, з огляду на таке.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 р., зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 року за №883/21195 у графі 33 рішення про коригування митної вартості зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу);невірно проведений розрахунок митної вартості;невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу ІІІ Кодексу;надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.
У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.
Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
З оскаржуваного рішення про коригування митної вартості слідує, що підставою для визначення митної вартості спірного товару за другорядним (резервним) методом відповідно до ст. 64 МК України була інформація наявна в митному органі. 
Так, відповідачем було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби та встановлено, що рівень митної вартості оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час становить 2,01 дол. США/кг. Митну вартість спірного товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації є МД 24UA901020006582U8 (№UA901020/2024/006582) від 28.08.2024.
Колегія суддів зазначає, що крім номера та дати митної декларації, що була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару, у рішенні про коригування заявленої митної вартості товару митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань з огляду на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, на умови поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.
В рішенні про коригування митної вартості товару відповідач вказав, що коригування митної вартості товару відбулося з урахуванням тих самих вагових характеристик, однакової фракції 50/60, умов поставки CIF, виробника AHMED OVERSEAS, який було оформлено ПП ТД Золота Миля.
При цьому, докладної інформації про товар, що був взятий митним органом за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії, умов поставки, комерційних умов тощо рішення про коригування митної вартості товару не містить.
Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги в частині наявних відомостей у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками (АСАУР) щодо вартості подібного товару, колегія суддів зазначає, що відомості з АСАУР носять допоміжний інформаційних характер та не є безперечним доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару, що узгоджується з висновками Верховного Суду наведеними у постанові від 25 серпня 2023 року по справі № 810/693/17.
При цьому, наведені в апеляційній скарзі доводи відповідача, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу з посиланням на висновки Верховного Суду колегія суддів до уваги не бере та зазначає, що у цій справі підприємством позивача було надано до митного оформлення необхідний перелік документів, передбачений ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України в підтвердження митної вартості товару, а відповідачем не надано доказів наявності в поданих документах розбіжностей.
За таких обставин, рішення про коригування митної вартості товару за змістом є незаконним.
Відповідно до ч.12 ст. 264 МК України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Враховуючи, що спірна картка відмови у прийнятті митної декларації відповідачем заповнена у зв`язку з прийняттям оспорюваного рішення про коригування митної вартості товарів, яке є незаконним, то колегія суддів приходить до висновку про незаконність картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Доводи апеляційної скарги про те, що вимога позивача про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000889 є неналежним способом захисту прав позивача колегія суддів до уваги не бере, оскільки вказана картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнята на підставі рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000736/2 від 31.12.2024 року, яке судом визнано протиправним.
При цьому, відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові від 23.07.2021 по справі № 820/3979/17, оскаржена в судовому порядку картка відмови носить похідний характер від прийнятих рішень про коригування митної вартості, а тому вимога про визнання її протиправною є правомірною та обґрунтованою. 
Відповідно до вимог ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Між тим, відповідачем не виконано обов`язок покладений приписами вказаної статті та не доведено правомірності оспорюваних рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі v. Finland від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spainвід 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно з положеннями ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З урахуванням наведеного вище, суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
Проте, колегія суддів погоджується з доводами відповідача про помилковість висновків суду першої інстанції в частині розподілу судових витрат, з огляду на таке.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року стягнуто на користь Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці судовий збір в розмірі 4844,80 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) грн 80 коп.
Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.
Предметом позову у цій справі є визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000736/2 від 31.12.2024 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000889.
Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 16 березня 2020 року у справі №1.380.2019.001962 вказала, що розрахунок належного до сплати судового збору при оскарженні рішень про коригування митної вартості товарів має здійснюватися виходячи з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями.
Суд наголошує на тому, що рішення про коригування митної вартості та картка відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є взаємопов`язаними однаковими правовідносинами, відтак вказані рішення у випадку їх спільного оскарження розцінюються як одне ціле.
Розрахунок судового збору у випадку оскарження рішення про коригування митної вартості разом з карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення має здійснюватися виходячи лише з розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями. Суд не повинен додатково визначати судовий збір за оскарження картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення як немайнову вимогу.
Наведений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, наведеній у постанові від 27.08.2024 року по справі № 120/15468/23.
Під час розгляду справи встановлено та не заперечується сторонами, що загальний розмір різниці митних платежів за митною вартістю, задекларованою платником та скоригованою митницею, становить 75359,23 грн.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з матеріалами справи позивач з адміністративним позовом звернувся до суду у січні 2025 року.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» з 01.01.2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Позивачем до суду першої інстанції позов подано через систему “Електронний суд“, тобто засобами електронного зв`язку (в електронній формі).
Отже, враховуючи наведене вище, судовий збір, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви, становив 2422 грн 40 коп. (3028 грн *0,8).
Судом першої інстанції за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці на користь Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" було стягнуто судовий збір в розмірі 4844,80 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) грн 80 коп. 
Таким чином, враховуючи, що при поданні позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у розмірі 2422 грн 40 коп., то судом першої інстанції неправомірно було додатково стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці на користь Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" судовий збір в розмірі 2422,40 грн (4844,80-2422,40).
Відповідно до п.4 ч.1 ст.317 КАС України підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції в частині розподілу судових витрат підлягає скасуванню в частині стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці на користь Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" судового збору в розмірі 2422,40 грн. 
Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Харківської митниці - задовольнити частково.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.05.2025 по справі № 520/2120/25 - скасувати в частині стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці на користь Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" судового збору в розмірі 2422,40 грн.
В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року по справі №520/2120/25 – залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Я.М. Макаренко 	
Судді	   	С.П. Жигилій   Т.С. Перцова