1

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2026 року 	м. Полтава	Справа № 440/17062/25	

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Молодецького Р.І., 
за участю:
секретаря судового засідання – Гринько Я.О., 
представника позивача – Борсук В. В., 
представника відповідача (в режимі відеоконференції) – Пєшкова І. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: представництво "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті" про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області, звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного офісу Держаудитслужби, в якій просить: визнати протиправним та скасувати висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 09.12.2025 про результати моніторингу закупівлі UA-2025-10-29-000605-a.
На обґрунтування наявності обставин порушення прав позивача в сфері публічно-правових відносин зазначає, що ним здійснено закупівлю робіт, пов`язаних із будівництвом транспортної розв`язки на перетині автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки – Решетилівка (Полтавська область) як додаткових робіт у межах реалізації проєкту. Підставою укладення договору без застосування відкритих торгів позивач визначив абзац 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 471) (далі - Особливості) - відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником. Звертає увагу, що відповідач у Висновку вказує на порушення Позивачем абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей та абзацу 3 пункту 1 7 Особливостей, мотивуючи тим, що позивач нібито не довів документально відсутність конкуренції з технічних причин, та вказавши на наявність іншої підстави в пункті 13 (підпункт 8) як альтернативи. Пояснює, що для закупівлі ключовим є абзац 4 підпункту 5 пункту 13 – відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена. На переконання позивача, Висновок відповідача є помилковим, оскільки позивач мав реальні технічні причини (технологічні, інженерні та організаційні), які унеможливлюють залучення іншого підрядника без істотних ризиків для результату, безпеки та гарантій, і ці причини підтверджені документами, зокрема, у електронній системі закупівель Prozorro, які обґрунтовують правомірність застосування абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей. А тому, вважає позивач, твердження відповідача про відсутність документального підтвердження суперечить фактичним даним. Водночас законодавством не встановлено конкретного переліку документів, які б слугували підтвердженням відсутності конкуренції з технічних причин. Позивач зазначає, що відповідач у Висновку також не вказав, які саме експертні, нормативні, технічні чи інші документи слід подати для підтвердження підстав проведення закупівлі за абзацом 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей. Також позивач зазначає, що Наказ про проведення моніторінгу і Висновок не відповідають вимогам до електронного документа, оскільки не підписані кваліфікованим електронним підписом, що унеможливлює їх використання як актів індивідуальної дії, здатних породжувати юридичні наслідки. Стверджує, що в рішенні про початок моніторингу процедури закупівлі та у Висновку відсутній необхідний опис підстав для здійснення моніторингу закупівлі, що суперечить частині 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі». Тому позивач вважає, що з огляду на вказані порушення, процедура проведеного моніторингу не відповідає вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», здійснена поверхнево та з формальним підходом. Зміст спірного Висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права й обов`язки для Служби, полягає в зобов`язанні «здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором» і не відповідає критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії, не є визначенням суб`єктом владних повноважень конкретного заходу, якого слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Таким чином, вважає позивач, наявні підстави для задоволення позовних вимог, адже, на думку позивача, Висновок не відповідає вимогам частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України та затверджений начальником Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області не кваліфікованим електронним підписом.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження в адміністративній справі 440/17062/25 за позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку. Залучено представництво "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті" до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача. Вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 10:00 год. 28.01.2026. в приміщенні Полтавського окружного адміністративного суду за адресою: 36039, м. Полтава, вул. Пушкарівська, 9/26.
14.01.2026 через систему «Електронний суд» Східним офісом Держаудитслужби наданий відзив на адміністративний позов, за змістом якого відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує. Відповідач зазначає що відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 8 Закону №922 підставою для проведення моніторінгу закупівлі UA-2025-10-29-000605-а стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Пояснює, що керуючись ч. 2 ст. 8 Закону №922 управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області видало наказ від 21.11.2025 №62-з «Про початок моніторингу закупівель» з додатком (додається), згідно з переліком, серед яких також була включена закупівля позивача, унікальний номер UA-2025-10-29-000605-а. За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2025-10-29-000605-а предмет закупівлі - Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область (додатковий договір до договору про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19)», 165544066.05 UAH, 45233000-9, ДКО21, 1, робота, управлінням Східного офісу Держаудитсужби в Донецькій області було складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 09.12.2025, який затверджено начальником управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області та оприлюднено в електронній системі закупівель у відповідності до вимог ч. 6 ст. 8 Закону №922. У відзиві відповідач зазначає, що відповідно до п. 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 471), замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом. Відповідно до пункту 17 Особливостей забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими Особливостями. В свою чергу, позивачем, здійснено закупівлю робіт, пов`язаних із будівництвом транспортної розв`язки на перетині автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка (Полтавська область) як додаткових робіт у межах реалізації проєкту. Підставою укладення договору від 24.10.2025 № 12-01-25 без застосування відкритих торгів позивач визначив абзац 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей - відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником. При цьому відповідач вважає, що відсутність конкуренції з технічних причин при виконанні робіт означає, що через унікальні технічні умови, законодавчі обмеження, особливості технологічного процесу або наявність виключних прав (природних монополій, спеціалізованих ліцензій), що має лише один конкретний суб`єкт господарювання може надати ці роботи (товари, послуги), і альтернативи цьому немає, що дозволяє Замовнику провести закупівлю без конкурентної процедури, але вимагає документального обґрунтування. У даному випадку, на переконання відповідача, застосування абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей є можливим лише за умови доведення замовником, що в силу технічних причин замовлені послуги можуть бути надані лише однією організацією. Відповідач вважає, що замовник не обґрунтував та документально не підтвердив нагальну потребу укласти договір про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу, що є порушенням абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей, а уклав договір на думку відповідача, аби уникнути конкуренції. Надані позивачем документи містять консультативний висновок та не є документами підтвердження неможливості виконання додаткових робіт силами і засобами іншого підрядника, а ніж підрядника, який здійснює основні обсяги робіт, та те що замовник не міг передбачити необхідність виконання вказаних робіт на начальних етапах виконання первісних робіт, та не міг дотриматися строків відкритих торгів. Зазначає, що підрядник також не належить до субєктів природних монополій. Таким чином, стверджує, що висновок Управління про те, що за результатами аналізу питання наявності підстав щодо укладання договору без використання електронної системи закупівель встановлено порушення абзацу четвертого підпункту 5 пункту 13 та абзацу третього пункту 17 Особливостей є вірними. Відповідач також пояснює, що висновок підписано з дотриманням норм чинного законодавства, а тому твердження позивача про те, що висновок є протиправним, оскільки він підписаний неналежним цифровим підписом відповідач вважає хибним. Також відповідач у відзиві наполягає на тому, що Держаудитслужба має повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як припинення зобов`язань за договором. Отже, констатує відповідач у відзиві, виявлені Управлінням порушення не носять формальний характер, оскаржуваний висновок складений обґрунтовано та розсудливо, тобто з урахуванням усіх обставин, ще мають значення для прийняття рішення, а також пропорційно тобто з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-10-29-000605-а є таким, що винесений на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано. Тому просить відмовити у задоволенні адміністративного позову.
17.03.2026 представником третьої особи - представництва "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті", через систему «Електронний суд» подані пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, згідно з якими, вважає, позовна заява Служби відновлення та розвитку інфраструктури в Полтавській області підлягає задоволенню, а висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби у Донецькій області від « 09» грудня 2025 року про результати моніторингу закупівлі UA - 2025 – 10 – 29 000605 – а підлягає визнанню протиправним та скасуванню. У наданих поясненнях представником третьої особи зазначено, що позивачем здійснено закупівлю робіт, пов`язаних із будівництвом транспортної розв`язки на перетині автомобільних доріг державного значення М-03 Київ – Харків –Довжанський та Н-31 Дніпро – Царичанка – Кобеляки – Решетилівка (Полтавська область) як додаткових робіт у межах реалізації проєкту. Підставою укладення договору без застосування відкритих торгів Позивач визначив абзац 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 471) – відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником. Відповідач у Висновку вказує на порушення Позивачем абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей та абзацу 3 пункту 17 Особливостей, мотивуючи тим, що Позивач не довів документально відсутність конкуренції з технічних причин, та вказавши на наявність іншої підстави в пункті 13 (підпункт 8) як альтернативи. Водночас у Висновку зазначено, що за результатами аналізу інших питань (визначення предмета, планування, оприлюднення, дотримання Закону та Особливостей загалом, надання інформації) – порушень не встановлено. Зазначає, що третя особа також не погоджується з Висновком у частині встановлених порушень за пунктами 13 та 17 Особливостей, вважає його необґрунтованим та таким, що прийнятий без належної оцінки доказів, у зв`язку з чим він підлягає скасуванню. На переконання представника третьої особи Висновок Відповідача є помилковим, оскільки Позивач мав реальні технічні причини (технологічні, інженерні та організаційні), які унеможливлюють залучення іншого підрядника без істотних ризиків для результату, безпеки та гарантій, і ці причини підтверджені документами. Технічні причини та необхідність виконання додаткових робіт неперервним технологічним процесом тим самим підрядником підтверджуються документами у електронній системі закупівель Prozorro, які обґрунтовують правомірність застосування абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей. Так в листі від 09.09.2025 № 19.2-14.2-490-09/151-1195 ДП «Національний інститут розвитку інфраструктури» зроблено висновок, що з метою забезпечення сумісності матеріалів, дотримання технологічних правил виконання робіт та гарантійних зобов`язань на весь об`єкт обґрунтованим є виконання цих додаткових робіт неперервним технологічним процесом силами і засобами підрядника, який здійснює основні обсяги робіт. ДП «УКРДІПРОДОР», який є консультаційним повідомленням генерального проєктувальника, було надано лист від 06.08.2025 вих. № 168-01 в якому йдеться про те, що ураховуючи викладене, а також необхідність дотримання заходів з охорони довкілля, забезпечення сумісності матеріалів та дотримання технологічних регламентів і правил виконання робіт, гарантійні і договірні зобов`язання на весь об`єкт будівництва, ДП «УКРДІПРОДОР» вважає технічно обґрунтованим виконання зазначених додаткових робіт силами і засобами підрядника, який здійснює основні обсяги робіт, оскільки вони є невід`ємним елементом єдиного неперервного технологічного процесу. Таким чином, третя особа вважає твердження Відповідача про відсутність документального підтвердження таким, що суперечить фактичним даним: документи наявні, релевантні та прямо описують технічну (технологічну) виключність виконання робіт тим самим підрядником. Водночас, звертає увагу представник третьої особи, що законодавством не встановлено конкретного переліку документів, які б слугували підтвердженням відсутності конкуренції з технічних причин. Відповідач у Висновку також не вказав, які саме експертні, нормативні, технічні чи інші документи слід подати для підтвердження підстав проведення закупівлі за абзацом 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей. Пояснює, що для закупівлі ключовим є абзац 4 підпункту 5 пункту 13 – відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена. Абзац 3 пункту 17 Особливостей забороняє укладення договорів без відкритих торгів, крім випадків, передбачених Особливостями. Абзац 3 пункту 17 Особливостей встановлює заборону на укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими особливостями. Тому, на думку представника третьої особи, оскільки Позивач діяв у межах пункту 13 (правомірний виняток), то висновок про порушення абзацу 3 пункту 17 є необґрунтованим. Також зазначає, що гарантійний аспект у цьому випадку є не зручністю, а логічним наслідком технічної невідокремлюваності робіт. Таким чином Представництво ОНУР ТААХХУТ ТАШИМАДЖИЛИК ІНШААТ ТІДЖАРЕТ ВЕ САНАЇ АНОНІМ ШИРКЕТІ вважає, що Відповідач, роблячи висновок про порушення, фактично не надав належної оцінки письмовим доказам, які надав Позивач у відповідь на запити Відповідача про надання інформації та підмінив критерій «документального підтвердження технічних причин» вимогою довести повну відсутність підрядників на ринку, що не відповідає природі технічної залежності робіт на конкретному об`єкті; та помилково вказав на порушення абзацу 3 пункту 17 Особливостей, не довівши порушення Позивачем пункту 13 Особливостей. Отже просить суд задовольнити позов.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду, постановленою в підготовчому засіданні 25.02.2026 без оформлення окремого документа, зазначеною у протоколі судового засідання, керуючись приписами ст.180,183 КАС встановлений наступний порядок з`ясування обставин справи та дослідження доказів під час розгляду справи по суті: дослідження письмових доказів. Закрите підготовче провадження у справі 440/17062/25 за позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: представництво "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті" про визнання протиправним та скасування висновку та призначено справу до судового розгляду по суті на 18 березня 2026 року о 10:00 год.
09.04.2026 судом на підставі статті 227 Кодексу адміністративного судочинства України оголошено про перехід до стадії ухвалення судового рішення, відкладено ухвалення та проголошення судового рішення на 20.04.2026 о 12:30 год.
Суд, заслухавши вступне слово представників учасників справи, дослідивши письмові докази надані сторонами та заяви по суті, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області зареєстровано як юридичну особу, основним видом економічної діяльності якої є регулювання та сприяння ефективному веденню економічної діяльності (КВЕД 84.13), що підтверджується відомостями Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань .
24.10.2024 Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області прийнято рішення про затвердження річного плану закупівель, яке оформлене Протоколом затвердження річного плану закупівель UA-P-2025-10-24-014585-a щодо закупівлі без використання електронної системи: «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область (додатковий договір до договору про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19)», і який містить таке обґрунтування підстав для здійснення замовником закупівлі: «у зв`язку з виникненням під час проведення будівництва ділянки автомобільної дороги додаткових будівельних робіт, які не було передбачено первинною проектною документацією «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ — Харків —Довжанський і Н-31 Дніпро — Царичанка —Кобеляки — Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро — Царичанка — Кобеляки — Решетилівка, Полтавська область», затвердженої наказом Укравтодору від 12.03.2020 № 112 та перезатвердженої наказом від 14.12.2023 № 553, виникла об`єктивна потреба дозакупівлі їх обсягів в доповнення до обсягів робіт, що здійснюються генеральним підрядником Представництвом «ОНУР ТААХХУТ ТАШИМАДЖИЛИК ІНШААТ ТІДЖАРЕТ ВЕ САНАЇ АНОНІМ ШИРКЕТІ», як переможцем тендеру (UA-2018-11-13-000267-b), проведеним за процедурою відкритих торгів, за первинним договором будівельного підряду про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19. Необхідність виконання цих робіт визначена генеральним проектувальником об`єктивною виробничо-технічною потребою для дотримання будівельних норм під час розробки робочої документації для будівництва та за результатами уточнення місцевих умов будівництва відображено у проектної документації за результатами її коригування. Враховуючи зазначене, а також мету забезпечення сумісності матеріалів та дотримання технологічних правил виконання робіт, гарантійні зобов`язання на весь об`єкт будівництва, виконання зазначених додаткових робіт вважається доцільним неперервним технологічним процесом силами і засобами підрядника, який здійснює основні обсяги робіт».
Протокол затвердження річного плану закупівель UA-P-2025-10-24-014585-a оприлюднений позивачем в Електронній системі закупівель /https://prozorro.gov.ua/uk/pdf/ANNUAL_PROCUREMENT_PLAN?url=https%253A%252F%252Fpublic-api.prozorro.gov.ua%252Fapi%252F2.5%252Fplans%252F391303c7727947618d3a6c6e781ce10e&dateModified=2025-10-24T15%253A31%253A23.961094%252B03%253A00/.
29.10.2024 позивачем в електронній системі закупівель Prozorro оприлюднені: Оголошення звіт про укладений договір UA-2025-10-29-000605-a /https://prozorro.gov.ua/uk/pdf/announcement?dateModified=2025-10-29T09%253A03%253A27.045450%252B02%253A00&url=https%253A%252F%252Fpublic-api.prozorro.gov.ua%252Fapi%252F2.5%252Ftenders%252Fc5060cb8e193439f8aaff5116c4dd2d1/ та Звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель UA-2025-10-29-000605-a, який містить, зокрема, такі відомості: дата договору/документа: 24 жовтня 2025; найменування замовника: Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області; найменування постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг, з яким укладено договір про закупівлю: представництво "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті"; назва предмета закупівлі: Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ- Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область (додатковий договір до договору про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19)»; ціна договору: 165 544 066,05 UAH з ПДВ; джерело фінансування закупівлі: Державний бюджет України; ідентифікатор договору: UA-2025-10-29-000605-a-c1/chrome-extension://efaidnbmnnnibpcajpcglclefindmkaj/https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2025-10-29-000605-a/print/limited-reporting/pdf?np=1/.
Згідно інформації про закупівлю: Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область (додатковий договір до договору про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19) UA-2025-10-29-000605-a, позивачем в електронній системі закупівель Prozorro оприлюднені обґрунтування проведення неконкурентної закупівлі. Зокрема підстава застосування: Абзац 4 підпункту 5 пункту 13. Постанова Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування". 
Обґрунтування: у зв`язку з виникненням під час проведення будівництва ділянки автомобільної дороги додаткових будівельних робіт, які не було передбачено первинною проектною документацією «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ — Харків — Довжанський і Н-31 Дніпро — Царичанка — Кобеляки — Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро — Царичанка — Кобеляки — Решетилівка, Полтавська область», затвердженої наказом Укравтодору від 12.03.2020 № 112 та перезатвердженої наказом від 14.12.2023 № 553, виникла об`єктивна потреба дозакупівлі їх обсягів в доповнення до обсягів робіт, що здійснюються генеральним підрядником Представництвом «ОНУР ТААХХУТ ТАШИМАДЖИЛИК ІНШААТ ТІДЖАРЕТ ВЕ САНАЇ АНОНІМ ШИРКЕТІ», як переможцем тендеру (UA-2018-11-13-000267-b), проведеним за процедурою відкритих торгів, за первинним договором будівельного підряду про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19. Необхідність виконання цих робіт визначена генеральним проектувальником об`єктивною виробничо-технічною потребою для дотримання будівельних норм під час розробки робочої документації для будівництва та за результатами уточнення місцевих умов будівництва відображено у проектної документації за результатами її коригування. Враховуючи зазначене, а також мету забезпечення сумісності матеріалів та дотримання технологічних правил виконання робіт, гарантійні зобов`язання на весь об`єкт будівництва, виконання зазначених додаткових робіт вважається доцільним неперервним технологічним процесом силами і засобами підрядника, який здійснює основні обсяги робіт/https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2025-10-29-000605-a/.
Також 29.10.2024 Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області в електронній системі закупівель Prozorro оприлюднені документи:
- Протокол визначення переможця № 05-25 (ВП) від 24.10.2025.pdf, у вкладеному файлі якого перебуває Протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 24 жовтня 2025 року № 05-25 (ВП) яким оформлено рішення оприлюднити в електронній системі закупівель звіт про договір від « 24» жовтня 2025 року № 12-01-25, укладений без використання електронної системи закупівель (унікальний номер позиції плану закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель UA-P-2025-10-24-014585-а), керуючись Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стан в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 (зі змінами), на підставі частина (абзац) 4 пункту 13.5 за предметом: «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область (додатковий договір до договору про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19)» (код за ДК 021:2015: 45233000-9. Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг) на суму: 165 544 066,05 грн. (Сто шістдесят п`ять мільйонів п`ятсот сорок чотири тисячі шістдесят шість гривень 05 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 27 590 677,68 грн. (Двадцять сім мільйонів п`ятсот дев`яносто тисяч шістсот сімдесят сім гривень 68 копійок); за результатами закупівлі оприлюднити в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, відповідно до пункту 38 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону;
- Лист ДП НІРІ, у вкладеному файлі якого перебуває Лист Державного підприємства «Національний інститут розвитку інфраструктури» (ДП «НІРІ») № 19.2-14.2-490-09/151-1195 від 09.09.2025 «Про надання роз`яснень щодо додаткових робіт на об`єкті будівництва».
29.10.2026 позивачем в електронній системі закупівель Prozorro опубліковані:
- Договір: UA-2025-10-29-000605-a-c1, номер договору: № 12-01-25, дата підписання: 24 жовтня 2025, період дії договору: з 24 жовтня 2025 до 31 грудня 2026;
- Протокол розкриття тендерних пропозицій/пропозицій UA-2025-10-29-000605-a, за змістом якого учасник: представництво «ОНУР ТААХХУТ ТАШИМАДЖИЛИК ІНШААТ ТІДЖАРЕТ ВЕ САНАЇ АНОНІМ ШИРКЕТІ» відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Відсутні підстави для відмови, установлені ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» /chrome-extension://efaidnbmnnnibpcajpcglclefindmkaj/https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2025-10-29-000605-a/print/awards/pdf/c5060cb8e193439f8aaff5116c4dd2d1?np=1/.
Згідно роздруківки Інформації з веб-порталу Уповноваженого орану щодо закупівлі UA-2025-10-29-000605-a, управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області відповідно до наказу № 62-з від 21.11.2025 «Про початок моніторингу закупівель» та переліку процедур закупівель, щодо яких здійснюється моніторинг, що є додатком до цього наказу, прийняте рішення про початок моніторингу процедури закупівлі UA-2025-10-29-000605-a з підстав встановлених п.4 ч.2 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" - виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Відображена дата публікації рішення про проведення моніторингу на веб-поталі Уповноваженого органу: 21 листопада 2025. Що не заперечувалось та не спростовувалось учасниками справи під час її розгляду /а.с. 33-35; т.1/.
24.11.2025 управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області в електронній системі закупівель Prozorro направлений запит замовнику на пояснення.
27.11.2025 Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області в електронній системі закупівель Prozorro надана відповідь замовника на запит на пояснення та опубліковані документи: Договірна ціна на Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ-Харків-Довжанський та Н-31 Дніпро-Царичанка-Кобеляки-Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро-Царичанка-Кобеляки-Решетилівка, Полтавська область що здійснюється в 2025-2026 роках, що є додатком № 1 до договору № 12-01-25 від 24 10 2025 р.; Експертний звіт (позитивний) ТОВ «Проексп» щодо розгляду проєктної документації на будівництво № APS-0009-23/ПРОЕКСП від 30 жовтня 2023; Зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ-Харків-Довжанський та Н-31 Дніпро-Царичанка-Кобеляки-Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро-Царичанка-Кобеляки-Решетилівка, Полтавська область, затверджений Державним агентством відновлення та розвитку інфраструктури України , складений за поточними цінами станом на 29 вересня 2023 р.
24.11.2025 управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області в електронній системі закупівель Prozorro направлений новий запит замовнику на пояснення, на який Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області надана 27.11.2025 відповідь та додані документи: Протокол визначення переможця № 05-25 (ВП) від 24.10.2025; Експертний звіт № 28-0022-20 від 24.02.2020; Експертний звіт № APS-0009-23/ПРОЕКСП від 30.10.2023 (з додатком); Лист ДП Укрдіпродор; Лист ДП НІРІ; Дозвіл на виконання будівельних робіт.
09.12.2025 управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель оприлюднений Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-10-29-000605-a (далі також - Висновок) /https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2025-10-29-000605-a/monitorings/.
У пункті 2 розділу ІІ «Констатуюча частина» Висновку відображено висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення (порушень) законодавства: 
«За результатами аналізу питання наявності підстав щодо укладання договору без використання електронної системи закупівель встановлено порушення абзацу четвертого підпункту 5 пункту 13 та абзацу третього пункту 17 Особливостей. 
За результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, внесення інформації про закупівлі до річного плану, оприлюднення інформації про закупівлю в електронній системі закупівель, наявності обґрунтування щодо здійснення закупівлі (у разі якщо вимагається відповідно до законодавства про закупівлі), оприлюднення договору про закупівлю та додатків до нього (у разі якщо вимагається відповідно до вимог законодавства про закупівлі), дотримання вимог Закону та Особливостей, надання інформації та документів у випадках передбачених законодавством – порушень не встановлено».
Згідно пункту 3 розділу II «Констатуюча частина» зазначеного висновку відображено зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень): «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень».
16.12.2025 в Електронній системі публічних закупівель Prozorro опубліковані заперечення позивача до висновку моніторингу процедури закупівлі UA-2025-10-29-000605-a.
Позивач, Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області не погодився із висновком від 09.12.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-10-29-000605-a, та звернувся до суду із даним позовом про визнання його протиправним та скасування.
Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ.
Згідно з частиною 1 статті 1 Закону №2939-ХІІ здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (частина 2 статті 2 Закону № 2939-ХІІ).
Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з підпунктом 3 пункту 3 Положення № 43 основними завданнями Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.
Підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба, відповідно до покладених на неї завдань, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Згідно з підпунктом 4 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба, відповідно до покладених на неї завдань, здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі.
Відповідно до підпункту 9 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба, відповідно до покладених на неї завдань, вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Згідно з підпунктом 16 пункту 6 Положення № 43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Пунктом 7 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Згідно додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 6 квітня 2016 р. № 266 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» затверджений Перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби, які утворюються, до яких належить й Східний офіс Держаудитслужби.
Відповідно до пункту 1 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, Східний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Донецькій, Запорізькій, Кіровоградській областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.
За приписами норми частини першої, четвертої статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Пунктом 8 статті 92 Конституції України встановлено, що правові засади і гарантії підприємництва; правила конкуренції та норми антимонопольного регулювання визначаються виключно законами України.
Згідно з абзацом третім частини першої статті 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції» економічна конкуренція (конкуренція) - змагання між суб`єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб`єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб`єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб`єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України «Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 №922-VIII (далі - Закон №922-VIII). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Пунктом 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Згідно із частиною 2 статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
- інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
- інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
- інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Частиною 6 статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Відповідно до частини 7 статті 8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Принципами публічних закупівель, відповідно до статті 5 Закону №922-VIII, є: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Згідно з частинами першою, другою статті 10 Закону №922-VIII Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:
1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю:
оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;
оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;
оголошення про проведення торгів з обмеженою участю - не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір;
2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій;
3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень.
У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації;
4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення;
5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди;
6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження;
7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження;
8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;
9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення;
10) договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі (у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 цього Закону) - протягом трьох робочих днів з дня його укладення;
11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та/або про ціни на матеріальні ресурси - протягом трьох робочих днів з дня:
внесення змін до договору про закупівлю у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону. До такого повідомлення додаються зміни до договору про закупівлю (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, в разі зміни цін на них) у машинозчитувальному форматі (у разі внесення змін до договорів, зазначених в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 цього Закону);
складання договірної ціни, уточненої відповідно до затвердженої проектної документації до договору про закупівлю, зазначеного в абзаці третьому частини першої статті 41 цього Закону. До такого повідомлення додається уточнена договірна ціна (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі;
12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання;
13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.
Звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель оприлюднюється відповідно до статті 19 цього Закону.
За приписами статті 13 Закону №922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
Як виняток та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 цього Закону, замовники можуть застосовувати переговорну процедуру закупівлі.
Замовник здійснює процедури закупівлі шляхом використання електронної системи закупівель.
Нормою статті 20 Закону №922-VIII встановлено, що відкриті торги є основною процедурою закупівлі.
Під час проведення відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі заінтересовані особи. Для проведення відкритих торгів має бути подано не менше двох тендерних пропозицій.
Відповідно до пункту 3-7 розділу X Закону №922-VІІІ установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу.
Пунктом 3-8 розділу X Закону №922-VІІІ передбачено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, у разі здійснення замовником закупівлі, за умови що вартість закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня укладення такого договору.
У разі укладення договорів про закупівлю, зазначених в абзацах другому, третьому частини першої статті 41 цього Закону, без використання електронної системи закупівель у випадках, встановлених Особливостями, замовник оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію, визначену пунктами 10 і 11 частини першої статті 10 цього Закону, в порядку та на умовах, що ними визначені. При цьому істотні умови таких договорів не можуть змінюватися після їх підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених Особливостями.
На виконання вказаних положень Кабінетом Міністрів України постановою від 12.10.2022 №1178 затверджені Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).
Ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі” (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (пункт 1 Особливостей).
Відповідно до пункту 3 Особливостей Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Рішення уповноваженої особи оформлюються протоколом із зазначенням дати прийняття рішення, який підписується уповноваженою особою. За наявності технічної можливості протокол формується на підставі дії (дій) уповноваженої особи в електронній системі закупівель, автоматично оприлюднюється електронною системою закупівель після накладення такою особою свого кваліфікованого електронного підпису відповідно до Закону України “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” і не потребує формування окремого протоколу в паперовій формі (пункт 3-1 Особливостей).
Замовники, у тому числі централізовані закупівельні організації, здійснюють закупівлі товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту, предмет закупівлі яких визначається відповідно до пункту 3 розділу II Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 р. № 708 (далі - послуги з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, шляхом застосування відкритих торгів у порядку, визначеному пунктом 12-1 цих особливостей або розділом “Порядок проведення відкритих торгів” цих особливостей, та/або шляхом використання електронного каталогу для закупівлі товару відповідно до порядку, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 р. № 822 “Про затвердження Порядку формування та використання електронного каталогу”, з урахуванням положень, визначених цими особливостями, та/або в порядку, передбаченому пунктом 8 цих особливостей (пункт 10 Особливостей в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Нормами підпунктів 5, 8 пункту 13 Особливостей передбачено, що придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли:
роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання в одному з таких випадків:
предмет закупівлі полягає у створенні або придбанні витвору мистецтва або художнього виконання;
укладення договору про закупівлю з переможцем архітектурного або мистецького конкурсу;
відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником;
необхідність захисту прав інтелектуальної власності;
укладення договору про закупівлю з постачальником “останньої надії” або з постачальником універсальної послуги на постачання електричної енергії або природного газу (підпункт 5 пункту 13 Особливостей);
у замовника після укладення договору про закупівлю виникла необхідність у закупівлі додаткових робіт чи послуг, пов`язаних з предметом закупівлі основного договору, в того самого виконавця робіт/надавача послуг. Можливість і умови виконання таких додаткових робіт чи надання послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, укладеному за результатами проведення закупівлі. Закупівля додаткових робіт чи послуг у того самого виконавця робіт/надавача послуг здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення закупівлі (підпункт 8 пункту 13 Особливостей).
Пунктом 13 Особливостей встановлено, що за результатами закупівлі, здійсненої відповідно до цього пункту, замовники оприлюднюють в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, відповідно до пункту 3-8 розділу X “Прикінцеві та перехідні положення” Закону.
У разі укладення договору про закупівлю відповідно до цього пункту замовник разом із звітом про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, оприлюднює в електронній системі закупівель договір про закупівлю та додатки до нього, а також обґрунтування підстави для здійснення замовником закупівлі відповідно до цього пункту. Обґрунтування у формі розпорядчого рішення замовника або іншого документа готується уповноваженою особою або іншою службовою (посадовою) особою замовника та погоджується (затверджується) керівником замовника або іншою особою, визначеною керівником замовника.
Згідно із пунктом 14 Особливостей закупівля відповідно до цих особливостей здійснюється замовником на підставі наявної потреби або у разі планової потреби наступного року (планових потреб наступних періодів). Запланована закупівля, незалежно від її вартості, включається до річного плану закупівель замовника відповідно до статті 4 Закону.
Замовники можуть не публікувати інформацію про своє місцезнаходження у річному плані закупівель, якщо поширення такої інформації несе ризики для їх безпеки.
За змістом норми абзацу третього пункту 17 Особливостей забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими особливостями.
Відповідно до пункту 23 Особливостей Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Дані автоматичних індикаторів ризиків застосовуються з урахуванням цих особливостей.
Спір у цій справі виник у зв`язку з проведенням моніторингу закупівлі здійсненої шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару (закупівлі без використання електронної системи), у якій позивач мав статус замовника. 
Моніторингом було виявлено, що Замовником неправомірно обрано підставу відповідно до підпункту 5 пункту 13 Особливостей для укладення договору про закупівлю від 24.10.2025 № 12-01-25, позаяк вона ним документально не доведена, про що відповідачем зазначено в оскаржуваному Висновку, з яким позивач не погодився.
Згідно обставин цієї справи 25.02.2019 року між Службою автомобільних доріг у Полтавській області та "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті" (Туреччина), від імені якого діє представництво "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті", за процедурою відкритих торгів укладений Договір № 12-02-19, предметом якого є виконання робіт «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область (ДК 021:2015:45233000-9. Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг)» /а.с. 32-37; т.2/.
24 лютого 2020 року Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» «Укрдержекспертиза», затверджений Експертний звіт № 28-0022-20 щодо розгляду проєктної документації за проектом «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ- Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область».
Службою автомобільних доріг у Полтавській області отриманий Експертний звіт (позитивний) ТОВ «Проексп» щодо розгляду проєктної документації на будівництво № APS-0009-23/ПРОЕКСП від 30 жовтня 2023, затверджений 24 листопада 2023 р.. за проектом «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ- Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область». Коригування.
24.10.2025 року між Службою автомобільних доріг у Полтавській області та "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті" (Туреччина), від імені якого діє представництво "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті" без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару укладений Договір № 12-01-25 (додатковий договір про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19) предметом якого є додаткові будівельні роботи, передбачені скоригованою проектною документацією на «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ- Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область (додатковий договір до договору про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19)» - «ДК 021:2015:45233000-9. Будівництво, влаштування фундаменту та покриття щосе, доріг». Ціна договру - 165544066.05 грн., в тому числі ПДВ 20% - 27590677,68 грн.
Позивач обґрунтовує наявність правових підстав для укладання Договору № 12-01-25 від 24.10.2025 року без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару з покликанням на норму абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей згідно з якою придбання замовниками робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання у випадку відсутності конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником.
Як на документальне підтвердження відсутності конкуренції з технічних причин позивач посилається на: Лист ДП «Національний інститут розвиту інфраструктури» від 09.09.2025 № 19.2-14.2-490-09/151-1195; Лист ДП «Укрдіпродор» від 06.08.2025 № 168-01, який є консультаційним повідомленням генерального проєктувальника; Експертний звіт № 28-0022-20 від 24.02.2020; Позитивний експертний звіт, виданий ТОВ «Проексп» від 30.10.2023 № APS-0009-23/ПРОЕКСП; Дозвіл на виконання будівельних робіт від 08.09.2020 № ІУ013200908825; Протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою № 05-25 (ВП) від 24.10.2025. Тому вважає твердження відповідача про відсутність документального підтвердження таким, що суперечить фактичним даним; документи наявні, релевантні та прямо описують технічну (технологічну) виключність виконання робіт тим самим підрядником.
Представник третьої особи у наданих суду поясненнях також стверджує, що Висновок відповідача є помилковим, оскільки позивач мав реальні технічні причини (технологічні, інженерні та організаційні), які унеможливлюють залучення іншого підрядника без істотних ризиків для результату, безпеки та гарантій, і ці причини підтверджені документами.
Технічні причини та необхідність виконання додаткових робіт неперервним технологічним процесом тим самим підрядником підтверджуються документами у електронній системі закупівель Prozorro, які обґрунтовують правомірність застосування абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей.
Надаючи правову оцінку вимогам позивача з урахуванням фактичних обставин справи, суд виходить з наступного.
За змістом частини десятої статті 3 Закону № 922-VIII забороняється придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених цим Законом, та укладення договорів про закупівлю, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених цим Законом.
Забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом (частина третя статті 41 Закону № 922-VIII).
Пунктом 3-7 розділу X Закону №922-VІІІ установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу.
Для здійснення закупівель товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких є меншою, ніж 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких є меншою, ніж 200 тис. гривень, робіт, вартість яких є меншою, ніж 1,5 млн. гривень, замовники можуть використовувати електронну систему закупівель відповідно до умов, визначених адміністратором електронної системи закупівель, у тому числі електронний каталог для закупівлі товарів. У разі здійснення таких закупівель без використання електронної системи закупівель замовник обов`язково дотримується принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом, вносить інформацію про таку закупівлю до річного плану та оприлюднює відповідно до пункту 3-8 розділу X “Прикінцеві та перехідні положення” Закону в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель (пункт 10 Особливостей).
Згідно абзацу третього пункту 17 Особливостей забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими особливостями.
Відповідно до абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання в такому випадку: відсутність конкуренції з технічних причин, яка повинна бути документально підтверджена замовником.
Предметом спірної закупівлі є роботи за кодом ДК 021:2015:45233000-9 – Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг. Індекс автомобільних доріг: M-03 – Київ – Харків – Довжанський, вартість яких перевищує 1,5 млн. гривень, що є підставою для застосування до спірних правовідносин процедури застосування відкритих торгів, водночас виключення з цього правила встановлені Особливостями, зокрема, нормою абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей.
Таким чином, укладаючи договір про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару, замовник зобов`язаний документально довести підстави застосування такої процедури, а саме, що роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання у разі відсутності конкуренції з технічних причин.
Для обґрунтування цієї умови у замовника повинно бути документальне підтвердження та обґрунтування саме відсутності конкуренції з технічних причин та того, що виключно певний суб`єкт господарювання, тобто лише один суб`єкт господарювання, зможе поставити/виконати предмет закупівлі, що може підтверджуватися експертними, нормативними, технічними та іншими документами.
Згідно матеріалів цієї справи уповноваженою особою позивача 24.10.2024 прийнято рішення, оформлене протоколом щодо прийняття рішення уповноваженою особою № 05-25 (ВП), оприлюднити в електронній системі закупівель звіт про договір від « 24» жовтня 2025 року № 12-01-25, укладений без використання електронної системи закупівель (унікальний номер позиції плану закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель UA-P-2025-10-24-014585-а), керуючись Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стан в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 (зі змінами), на підставі частина (абзац) 4 пункту 13.5 за предметом: «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків - Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область (додатковий договір до договору про закупівлю робіт від 25.02.2019 № 12-02-19)» (код за ДК 021:2015: 45233000-9. Будівництво, влаштування фундаменту та покриття шосе, доріг) на суму: 165 544 066,05 грн. (Сто шістдесят п`ять мільйонів п`ятсот сорок чотири тисячі шістдесят шість гривень 05 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 27 590 677,68 грн. (Двадцять сім мільйонів п`ятсот дев`яносто тисяч шістсот сімдесят сім гривень 68 копійок)
У вказаному протоколі уповноваженою особою викладені підстави для здійснення закупівлі без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару.
Суд аналізуючи документи, на які посилається позивач в обґрунтування наявності підстав для застосування норм абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей, зазначає наступне.
Позитивним експертним звітом від 30.10.2023 № APS-0009-23/ПРОЕКСП визначена технічна необхідність виконання робіт, їх якісні та технічні характеристики та очікувана вартість.
Експертним звітом Філії ДП «Укрдержбудекспертиза» № 28-0022-20 від 24.02.2020 затверджена проєктна документація за визначеними техніко-економічними показниками, а саме проєкт «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область».
Дозвіл на виконання будівельних робіт від 08.09.2020 № ІУ013200908825 виданий замовнику - Службі автомобільних доріг у Полтавській області та генеральному підряднику (підряднику) - Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті свідчить, свідчить про право на виконання робіт на об`єкті будівництва Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ - Харків Довжанський та Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка, Полтавська область, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів зі значними (СС3) наслідками.
Лист ДП «Національний інститут розвиту інфраструктури» від 09.09.2025 № 19.2-14.2-490-09/151-1195 містить відомості про те, що додаткові роботи технологічно і організаційно пов`язані з роботами, що передбачені проєктною документацією «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ — Харків - Довжанський і Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка — Кобеляки — Решетилівка, Полтавська область». 3 огляду на вищезазначене, а також з метою забезпечення сумісності матеріалів та дотримання технологічних правил виконання робіт, гарантійних зобов`язань на весь об`єкт будівництва, ДП «Національний інститут розвиту інфраструктури» вважає обґрунтованим виконання зазначених додаткових робіт неперервним технологічним процесом силами і засобами підрядника, який здійснює основні обсяги робіт.
В Листі ДП «Укрдіпродор» від 06.08.2025 № 168-01, який є консультаційним повідомленням генерального проєктувальника, відзначено, що проєктна документація по об`єкту «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ — Харків - Довжанський і Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка — Кобеляки — Решетилівка, Полтавська область», не містить окремих черг та/або пускових комплексів і є неподільною річчю в розумінні частини 2 статті 183 Цивільного кодексу України. Тому в межах затверджених проєктних рішень об`єкту будь-яке виокремлення окремих частин не буде відповідати вимогам щодо їх безпечної експлуатації. Отже ДП «Укрдіпродор» констатує, що ураховуючи викладене, а також необхідність дотримання заходів з охорони довкілля, забезпечення сумісності матеріалів та дотримання технологічних регламентів і правил виконання робіт, гарантійні і договірні зобов`язання на весь об`єкт будівництва, вважає технічно обґрунтованим виконання зазначених додаткових робіт силами і засобами підрядника, який здійснює основні обсяги робіт, оскільки вони є невід`ємним елементом єдиного неперервного технологічного процесу.
При цьому суд зауважує, що обрання придбання замовником робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі може бути обґрунтованим з посиланням на абзац 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей відсутністю конкуренції з технічних причин, внаслідок чого договір про закупівлю може бути укладено виключно лише з одним суб`єктом господарювання, за відсутності при цьому альтернативи, що повинно бути документально підтверджено замовником.
Застосування абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей з підстав відсутності конкуренції з технічних причин не може бути обґрунтоване лише наявністю Позитивного експертного звіту від 30.10.2023 № APS-0009-23/ПРОЕКСП, Дозволу на виконання будівельних робіт від 08.09.2020 № ІУ013200908825 виданого замовнику - Службі автомобільних доріг у Полтавській області та генеральному підряднику (підряднику) - Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті та рішенням уповноваженої особи від 24.10.2024, оформленого протоколом № 05-25 (ВП).
Хоча у наведених вище документах, на які посилається позивач в обґрунтування наявності підстав для застосування норм абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей, зокрема у Листах ДП «Укрдіпродор» від 06.08.2025 № 168-01 та ДП «Національний інститут розвиту інфраструктури» від 09.09.2025 № 19.2-14.2-490-09/151-1195, і викладені відомості про неперервність технологічного процесу робіт «Будівництво транспортної розв`язки на пересіченні автомобільних доріг державного значення М-03 Київ — Харків - Довжанський і Н-31 Дніпро - Царичанка - Кобеляки - Решетилівка при реконструкції автомобільної дороги державного значення Н-31 Дніпро - Царичанка — Кобеляки — Решетилівка, Полтавська область» та висновок про те, що ДП «Укрдіпродор», ДП «Національний інститут розвиту інфраструктури» вважають технічно обґрунтованим виконання зазначених додаткових робіт силами і засобами підрядника, який здійснює основні обсяги робіт, але водночас ці листи не містять за своїм змістом жодного обґрунтування саме відсутності конкуренції з технічних причин та того, що виключно представництво "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті", тобто лише тільки цей суб`єкт господарювання, зможе поставити/виконати предмет закупівлі.
Звідси посилання Службі автомобільних доріг у Полтавській області на абзацу 4 підпункту 5 пункту 13 Особливостей як на підставу обґрунтування проведення процедури закупівлі за відсутності конкуренції з технічних причин є необґрунтованим.
Таким чином суд доходить висновку, що позивачем було допущене порушення абзацу третього пункту 17 Особливостей, яким забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими особливостями.
За вищенаведених обставин та особливостей правового регулювання спірних правовідносин, суд погоджується з висновком відповідача від 09.12.2025, викладеним у пункті 2 розділу ІІ його констатуючої частини щодо наявності порушення абзацу четвертого підпункту 5 пункту 13 та абзацу третього пункту 17 Особливостей.
Позивач в обґрунтування заявлених позовних вимог посилається також і на те, що у Наказі та Висновку Відповідачем як підставу проведення моніторингу закупівлі вказано наступне: «Виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації: оприлюдненій в електронній системі закупівель». При цьому ні в Наказі, ні у Висновку не зазначено інформації щодо конкретного виявленого порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, що стало підставою для початку моніторингу. Таким чином, відсутній необхідний опис підстав для здійснення моніторингу закупівлі, що суперечить частині 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі». Отже позивач також стверджує, що процедура проведеного моніторингу не відповідає вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», здійснена поверхнево та з формальним підходом.
При наданні правової оцінки наведеним твердженням позивача про порушення відповідачем процедури проведеного моніторингу вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» суд виходить з такого.
Відповідно до частини другої статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Частиною третьою статті 8 Закону № 922-VIII встановлено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Як свідчать матеріали справи, управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області відповідно до наказу № 62-з від 21.11.2025 та переліку процедур закупівель, щодо яких здійснюється моніторинг, що є додатком до цього наказу, прийняте рішення про початок моніторингу процедури закупівлі UA-2025-10-29-000605-a з підстав встановлених п.4 ч.2 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" - виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Дата публікації рішення про проведення моніторингу на веб-поталі Уповноваженого органу: 21 листопада 2025 /https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2025-10-29-000605-a/monitorings/.
Таким чином вказаний наказ містить посилання на законодавчу встановлену підставу прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі: п.4 ч.2 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі", а повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі оприлюднене органом державного фінансового контролю в електронній системі закупівель із зазначенням підстав для здійснення такого моніторингу.
За змістом частини п`ятої статті 8 Закону № 922-VIII протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
Згідно із відомостями оприлюдненими електронною системою закупівель на веб-поталі Уповноваженого органу відповідачем запитано 24.11.2025 пояснення (інформацію, документи) у межах проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2025-10-29-000605-a, а позивачем 27.11.2025 надані пояснення (інформація, документи) через електронну систему закупівель /https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2025-10-29-000605-a/monitorings/.
24.11.2025 через електронну систему закупівель органом державного фінансового контролю запитано у замовника питання для пояснення, зокрема, стосовно відсутності обґрунтування підстави для здійснення замовником закупівлі відповідно до пункту 13 Особливостей у формі розпорядчого рішення замовника або іншого документа, що готується уповноваженою особою або іншою службовою (посадовою) особою замовника та погоджується (затверджується) керівником замовника або іншою особою, визначеною керівником замовника; запитано документальне підтвердження за яким Замовник має підставу та може здійснювати дану закупівлю шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів на закупівлю робіт, що можуть бути виконані виключно певним суб`єктом господарювання за відсутності конкуренції з технічних причин /https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2025-10-29-000605-a/monitorings/.
27.11.2025 позивачем через електронну систему закупівель надано відповідь на запит (інформація, документи) щодо підстав для здійснення закупівлі шляхом укладання договору про закупівлю без застосування відкритих торгів на закупівлю робіт, що можуть бути виконані виключно певним суб`єктом господарювання за відсутності конкуренції з технічних причин /https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2025-10-29-000605-a/monitorings/.
З огляду на викладене, за наведеного правового регулювання та обставин цієї справи, відсутні підстави стверджувати, що позивача було обмежено в рамках моніторингу процедури закупівлі у праві надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель, що передбачено частиною п`ятою статті 8 Закону № 922-VIII і такий моніторінг проведений з порушенням вимог цього Закону.
Позивач з покликанням на ті обставини, що Наказ про початок моніторінгу закупівель не підписаний, а Висновок про результати моніторінгу закупівлі UA-2025-10-29-000605-а не затверджений кваліфікованим електронним підписом начальника Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області Воробйова Д.С., зазначає про їх невідповідність вимогам до електронного документа, що за його переконанням унеможливлює їх використання як актів індивідуальної дії, отже є підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного Висновку.
Надаючи правову оцінку наведеним твердженням позивача суд виходить з наступного.
Згідно частини другої статті 17 Закону № 2155-VIII органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи публічного права та їх посадові особи використовують кваліфіковані електронні підписи та печатки, а також електронні підписи та печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів.
Президент України, народні депутати України, члени Кабінету Міністрів України, керівники, заступники керівників, посадові особи державних органів, інших юридичних осіб публічного права, а також державні реєстратори, нотаріуси та інші суб`єкти, уповноважені державою на здійснення функцій державного реєстратора, для вчинення реєстраційних та інших дій, якщо зазначені особи використовують електронний підпис для реалізації повноважень, пов`язаних із набуттям, зміною чи припиненням прав та/або обов`язків фізичних і юридичних осіб відповідно до закону, використовують виключно кваліфіковані електронні підписи, якщо інше не передбачено законом.
Частиною третьою статті 17 вказаного Закону встановлено, що порядок використання електронних довірчих послуг в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах та організаціях державної форми власності встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 4 Порядку використання електронних довірчих послуг в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, підприємствах, установах та організаціях державної форми власності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2023 р. № 798, передбачено, що державні установи та їх працівники для засвідчення чинності відкритого ключа використовують кваліфіковані електронні підписи та печатки, а також електронні підписи та печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів.
Підписувачі - представники державної установи використовують виключно кваліфіковані електронні підписи та печатки підписувачів - представників державної установи.
Інші працівники державної установи для підготовки, погодження та підписання проектів електронних документів використовують кваліфіковані сертифікати відкритих ключів підписувачів - представників державної установи або особисті кваліфіковані сертифікати відкритих ключів, в яких не зазначаються ідентифікаційні дані відповідних державних установ.
За змістом норми пункту 4 Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241) (далі – Порядок № 552) передбачено, що підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу, електронної електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг.
Згідно із пунктом 5 Порядку № 552 для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Згідно протоколів створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 19.12.2025 файлів з підписом: Наказ управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 21.11.2025 № 62-з «Про початок моніторінгу закупівель»; Висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 09.12.2025 про результати моніторінгу закупівлі UA-2025-10-29-000605-а, підписи створено та перевірено успішно. Цілісність даних підтверджено. За відомостями, що містять вказані протоколи, підписи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за типом підпису: кваліфіковані, сертифікат: кваліфікований; підпис ОСОБА_3 тип підпису: удосконалений, сертифікат: кваліфікований.
Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлює Закон України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22 травня 2003 року № 851-IV (далі – Закон № 851-IV).
Відповідно до статті 5 Закону № 851-IV електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством.
Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму.
Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.
Згідно зі статтею 6 Закону № 851-IV для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис.
Для підтвердження достовірності походження та цілісності електронного документа може використовуватися електронна печатка.
Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа.
Нормою статті 12 Закону № 851-IV передбачено, що перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом підтвердження удосконаленого або кваліфікованого електронного підпису чи печатки, а в разі накладання на електронний документ електронного підпису чи печатки іншого виду - із застосуванням інших засобів і методів захисту інформації з дотриманням вимог законодавства у сфері захисту інформації.
Правові та організаційні засади електронної ідентифікації та надання електронних довірчих послуг, права та обов`язки суб`єктів відносин у сферах електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг, порядок здійснення державного контролю за дотриманням вимог законодавства у сферах електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг визначає Закон України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII в редакції Закону № 2801-IX від 01.12.2022 (далі – Закон № 2155-VIII).
Цей Закон регулює відносини, що виникають між юридичними, фізичними особами, суб`єктами владних повноважень у процесі надання і отримання послуг електронної ідентифікації, гаманців з цифровою ідентифікацією та електронних довірчих послуг, процедури надання таких послуг, нагляду і контролю за дотриманням вимог законодавства у сферах електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг (частина перша статті 2 Закону № 2155-VIII).
Згідно із визначенням термінів викладених в статті 1 Законі № 2155-VIII, і які вживаються в цьому Законі:
електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис;
кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису;
засіб кваліфікованого електронного підпису чи печатки - засіб електронного підпису чи печатки, що відповідає вимогам, встановленим частинами першою - четвертою статті 19 цього Закону;
кваліфікований сертифікат електронного підпису - сертифікат електронного підпису, що видається кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг і відповідає вимогам, встановленим частиною другою статті 23 цього Закону;
удосконалений електронний підпис, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням кваліфікованого сертифіката електронного підпису, виданого кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг та не містить відомостей про те, що особистий ключ зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису;
підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.
Частиною третьою статті 15 Закону № 2155-VIII передбачено, що використання кваліфікованих електронних підписів та печаток забезпечує високий рівень довіри до засобів електронної ідентифікації, з використанням яких створюються такі електронні підписи та печатки, а також до схем електронної ідентифікації, в рамках яких видаються відповідні засоби електронної ідентифікації.
Використання удосконалених електронних підписів та печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, забезпечує середній рівень довіри до засобів електронної ідентифікації, з використанням яких створюються такі електронні підписи та печатки, а також до схем електронної ідентифікації, в рамках яких видаються відповідні засоби електронної ідентифікації.
За змістом статті 17-1 Закону № 2155-VIII удосконалений електронний підпис чи печатка повинні відповідати таким вимогам: бути однозначно пов`язаним (пов`язаною) з підписувачем або створювачем електронної печатки; надавати можливість ідентифікувати підписувача або створювача електронної печатки; створюватися з використанням особистого ключа, який підписувач або створювач електронної печатки може з високим рівнем достовірності використовувати під власним одноосібним контролем; бути пов`язаним (пов`язаною) з електронними даними, на які накладено удосконалений електронний підпис чи печатку, таким чином, щоб будь-яка наступна зміна таких даних могла бути виявлена.
Верховний Суд в пунктах 56-58 Постанови від 23 лютого 2024 року у справі № 200/14064/21 вказав:
« 56. Варто зазначити, що електронний підпис - це унікальний набір криптографічно зашифрованих електронних даних, які ідентифікують особу. Він може бути удосконаленим (УЕП) та кваліфікованим (КЕП). Відрізняються ці види підпису рівнем захисту.
57. Відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа. Удосконалений електронний підпис - електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.
58. Таким чином, КЕП - більш захищений, оскільки базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа і зберігається на захищеному носії. УЕП - менш захищений, оскільки зберігається на незахищеному носії, водночас дає змогу здійснити ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей підпис».
Таким чином, як кваліфікований електронний підпис, так і удосконалений електронний підпис є електронними підписами, тобто електронними даними, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис. Такі підписи базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису. Разом з тим кваліфікований електронний підпис - більш захищений, оскільки забезпечує високий рівень довіри до засобів електронної ідентифікації, та створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису. Удосконалений електронний підпис, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису – менш захищений, оскільки забезпечує середній рівень довіри до засобів електронної ідентифікації, та створюється з використанням кваліфікованого сертифіката електронного підпису і не містить відомостей про те, що особистий ключ зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису, але водночас є пов`язаним з електронними даними, на які накладено удосконалений електронний підпис, таким чином, щоб будь-яка наступна зміна таких даних могла бути виявлена.
Водночас Закон № 2155-VIII підписання керівником, заступником керівника, посадовою особою державного органу акту (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданого (прийнятого) на виконання владних управлінських функцій, удосконаленим електронним підписом, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, не пов`язує з нечинністю такого індивідуального акту.
Оскаржуваний висновок, як це слідує зі змісту протоколів створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 19.12.2025, оприлюднений шляхом завантаження в електронну систему закупівель з накладенням кваліфікованого електронного підпису посадової особи органу державного фінансового контролю. А згідно цих же протоколів цілісність даних підтверджено.
З урахуванням наведеного правового регулювання, накладення удосконаленого, а не кваліфікованого електронного підпису, не надає підстав стверджувати, що оскаржуваний Висновок територіального органу Держаудитслужби, як форма рішення суб`єкта владних повноважень, не підписаний та не затверджений посадовою особою цього органу, що має наслідком його протиправність, а свідчить про те, що такий підпис або затвердження відбулось з використанням менш захищеного підпису, який забезпечує середній рівень довіри до засобів електронної ідентифікації.
Позивач також доводить, що покладення на замовника обов`язку припинення зобов`язань за договором, укладеного за наслідками закупівлі, є неналежним способом усунення порушення. Вказані твердження позивач аргументує, зокрема тим, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як «здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії, не є визначенням суб`єктом владних повноважень конкретного заходу, якого слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Позивач також стверджує, що ні Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договору.
При наданні правової оцінки вказаним твердженням позивача в частині визначеного спірним висновком способу усунення установлених порушень суд виходить з наступного.
Згідно пункту 3 розділу II «Констатуюча частина» Висновку управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-10-29-000605-a, оприлюдненого 09.12.2025 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель відображено зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень): «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень».
Отже орган державного фінансового контролю, виявивши порушення, зобов`язав замовника усунути його шляхом припинення зобов`язань за договором.
У контексті наведеної підстави заявленого позову, суд зазначає, що Верховний Суд неодноразово викладав висновки щодо правомірності зобов`язання замовника усунути виявлені під час моніторингу порушення законодавства у сфері публічних закупівель «шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності / нікчемності договору».
Зокрема, у постанові від 31.01.2023 у справі № 260/2993/21, Верховний Суд зазначив, що відповідно до пункту 3 розділу ІІІ «Форми висновку про результати моніторингу закупівлі та порядку його заповнення», що затверджена наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (далі - Порядок №552), у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Відповідно до частини восьмої статті 8 Закону №922-VIII протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та / або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Водночас частиною восьмою статті 8 Закону №922-VIII визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та / або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Отже, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону №922-VIII, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Ураховуючи викладене, Законом № 922-VIII на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Проте укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Тотожні за змістом висновки Верховний Суд послідовно викладав у постановах: від 12.02.2026 у справі № 420/17767/23; від 26.10.2022 у справі №420/693/21; від 10.11.2022 у справі №200/10092/20; від 24.01.2023 у справі №280/8475/20; від 09.02.2023 у справі №520/6848/21, від 02.03.2023 у справі №160/4436/21, на які відповідач посилався як на підставу для відкриття касаційного провадження, а також в постановах від 29.02.2024 у справі № 340/3739/21, від 30.08.2024 у справі №260/1417/23, від 12.12.2024 у справі №380/14352/22, від 24.04.2025 у справі №160/16370/22, від 09.09.2025 у справі № 160/9478/21.
Проведення публічних закупівель в першу чергу направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Відповідно до приписів Закону №2939-XII фінансовий контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону № 2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю: - пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; - порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства; - у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; - звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; - звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. У свою чергу, статтею 43 Закону №922-VIII регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.
Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Між тим, у вже згаданій вище постанові від 24.02.2024 у справі № 160/18075/22 Верховний Суд наголосив на тому, що проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
У вказаній справі Верховний Суд з аналізу повноважень державного фінансового контролю виснував, що чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень залежно від виду цих порушень, а, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Аналогічні висновки в частині оцінки способу усунення порушення, виявленого моніторингом, були висловлені Верховним Судом у подібних правовідносинах, зокрема, у постановах від 01.02.2024 у справі № 260/3428/21, від 19.04.2024 у справі № 500/4553/22, від 31.10.2024 у справі № 160/18653/22.
У постанові від 12.12.2024 у справі № 380/14352/22 Верховний Суд наголошував, що у разі виявлення порушень під час публічних закупівель орган державного фінансового контролю має право зобов`язати замовника припинити зобов`язання за договором. При цьому чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень залежно від виду цих порушень. Такий спосіб включає розірвання договору, визнання його недійсним чи нікчемним. Саме замовник обирає правомірний варіант поведінки, який мінімізує наслідки порушень та запобігає нецільовому використанню бюджетних коштів.
У цій справі орган державного фінансового контролю, виявивши порушення, у спірному Висновку (пункт 3 розділу II «Констатуюча частина») зобов`язав замовника усунути його шляхом припинення зобов`язань за договором, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Таким чином, хоча Держаудитслужба має право зобов`язати замовника припинити договір, конкретний правовий механізм (розірвання, недійсність, нікчемність) замовник обирає самостійно - залежно від характеру порушення. Тому твердження позивача про відсутність конкретизації заходів є помилковим.
Отже, у розглядуваному випадку орган державного фінансового контролю, з урахуванням суті констатованих порушень, наявність яких унеможливлювала укладення договору без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару, достатньою мірою конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність, а сам спосіб є пропорційним допущеному порушенню.
З огляду на вищевикладене, управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області складаючи та оприлюднюючи на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель спірний Висновок від 09.12.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-10-29-000605-a, діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано за наявності обґрунтованого факту порушення вимог законодавства.
Підсумовуючи викладене, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову, а тому у його задоволенні слід відмовити.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог відсутні підстави для відшкодування позивачеві витрат, пов`язаних із сплатою судового збору.
Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, 

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Полтавській області до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: представництво "Онур Тааххмут Ташимаджалик Інішаат Тіджарет Ве Санаї Анонім Ширкеті" про визнання протиправним та скасування висновку, - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.
Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Рішення у повному обсязі складено 28 квітня 2026 року.

Головуючий суддя	 	Р.І. Молодецький