Справа №760/27338/25 2/760/6203/26	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 червня 2026 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі
головуючої судді Усатової І.А.,
при секретарі Омельяненко С.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд -
В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. 
При зверненні до суду позивач посилався на те, що перебуває у шлюбі з відповідачем з 23.04.2010. 
Зазначає, що від шлюбу подружжя мають двох дітей: доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Просить врахувати, що протягом останніх років сімейне життя між ним та відповідачем поступово погіршувалось, що в кінцевому результаті привело до фактичного припинення шлюбних відносин.
З огляду на наведене просить позов задовольнити.
Ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва від 17.10.2025 у справі відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.
03.11.2025 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позов є передчасним та необґрунтованим, оскільки представник позивача не володіє повною інформацією про фактичні сімейні відносини сторін, а викладені обставини носять припущувальний характер. Зазначає, що сторони перебувають у шлюбі 15 років, мають двох дітей, та що збереження сім`ї відповідає інтересам дітей.
Разом з відзивом відповідачем було подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін, а також клопотання про надання строку на примирення.
10.11.2025 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якій останній, ознайомившись із доводами відповідача, вважає їх необґрунтованими та такими, що не спростовують позовних вимог.
Представник позивача зазначає, що викладені у відзиві заперечення носять оціночний характер та ґрунтуються на припущеннях, тоді як матеріали справи та пояснення позивача підтверджують фактичний розпад сімейних відносин і відсутність підстав для їх збереження.
10.11.2025 від представника позивача до суду також надійшло клопотання про відмову у наданні строку для примирення.
27.11.2025 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких зазначено, що доводи позивача є необґрунтованими та не підтверджені доказами. Відповідач заперечує наявність психологічного тиску, матеріальних претензій та інших обставин, на які посилається позивач, і вважає їх припущеннями. Також зазначає, що твердження щодо мотивів її поведінки та дій представника позивача є оціночними судженнями.
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23.02.2026 у задоволенні клопотання відповідача про надання подружжю строку для примирення відмовлено. 
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23.02.2026 У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено. Продовжено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Оскільки справа розглядалась в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін, сторони в судове засідання не викликались.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 , виданого виконкомом Данилівської сільської ради Васильківського району Київської області, було зареєстровано 23.04.2010 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , актовий запис № 9. 
Також встановлено, що у сторін є двоє дітей:  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві від 05.05.2011, актовий запис № 1292, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві від 05.05.2011, актовий запис № 1293.
Встановлено, що за час спільного проживання сторони не змогли створити міцної та дружньої сім`ї. Суперечності, що виникали між ними, привели до її розпаду.
За визначенням ст.3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
З цього законодавчо сформульованого поняття сім`ї випливає, що однією із ознак сім`ї є спільне проживання та спільний побут подружжя.
Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року « Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому,що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до ст.21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки чи чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, їхніх дітей, що мають істотне значення.
Оцінюючи матеріали справи та враховуючи вимоги чинного законодавства, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання сторін і збереження сім`ї неможливе, шлюб сторін носить формальний характер, а тому позов підлягає задоволенню.
З урахуванням наведеного‚ на підставі ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України та керуючись ст.ст. 12, 19, 76-81, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 23 квітня 2010 року виконкомом Данилівської сільської ради Васильківського району Київської області, актовий запис № 9 від 23.04.2010. 
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: І. А. Усатова