Справа № 487/4074/26 
Провадження № 3/487/784/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2026 суддя Заводського районного суду міста Миколаєва Лагода А.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Головного управління ДПС у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності ФОП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянка України, про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.155-1 КУпАП, - 
ВСТАНОВИВ :

Згідно з даними СОД РРО ДПС України встановлено, що в ресторані « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який належить ФОП ОСОБА_1 , за адресою здійснення діяльності: АДРЕСА_2 , через РРО фіскальний номер 3001177797 при продажі підакцизної групи товарів (алкогольні напої) в період з 18.01.2025 по 29.04.2026 були випадки реалізації алкогольних напоїв та видача розрахункових документів без зазначення обов`язкового реквізиту – назви товару на загальну суму 6310,00 грн., перше порушення 18-01-2025 21:41:54 фіскальний чек №5, при купівлі алкогольного напою із зазначенням у фіскальному чеку УКТ ЗЕД «2208308200» на суму 255,00грн., що є порушенням п.2 cт.З Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
На підставі інформації ІКС «Податковий блок» та системи обліку даних РРО ДПС України встановлено, що в ресторані ФОП ОСОБА_1 за адресою здійснення діяльності: АДРЕСА_2 , при розрахункових операцій під час роздрібної торгівлі алкогольними напоями через РРО №3001177797, мало місце відсутність зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД на підакцизний товар у відповідній графі розрахункового документа. Як приклад у фіскальному чеку №3052 від 01.04.2026 20:25:26 при реалізації «Пиво Львівське Темне жб» за ціною 85,00 грн. мало місце відсутність зазначення коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД на вищезазначений товар, що є порушенням п.11 ст.3 Закону №265. 
Вищевказані порушення відображено в акті фактичної перевірки №7704/Ж5/14/29/07/3480413226 від 18.05.2026. За що передбачена відповідальність за ч.1 ст.155-1 КУпАП,.
Особа, що притягається до адміністративної відповідальності в судове засідання не з`явилась, повідомлялась своєчасно належним чином про час та місце розгляду справ. Крім того, на офіційному сайті Заводського районного суду м. Миколаєва (https://zv.mk.court.gov.ua/sud1412/), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення даної справи до розгляду було зазначено дату, час та місце розгляду справи. При цьому він клопотання про відкладення судових засідань не подав, причини неявки не повідомив.
Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП України, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.
Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ч.1 ст.251 КУпАП).
Об`єктом правопорушень, передбачених статтею 155-1 КУпАП, є суспільні відносини у сфері здійснення розрахункових операцій; об`єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах: 1) порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг 2) порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти. Обидва склади формальні. Суб`єктивна сторона правопорушень характеризується наявністю вини у формі прямого умислу. Суб`єктами правопорушень можуть бути особи, які відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснюють розрахункові операції, а також посадові особи, до компетенції яких належить організація здійснення розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти) (п.2 ст.3 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»).
Згідно з п.11 ст.3 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані, в тому числі, проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.
Факт скоєння особою, що притягається до адміністративної відповідальності вказаного правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №289 від 18.05.2026, актом перевірки №7704/Ж5/14/29/07/3480413226 від 18.05.2026 з додатками, наказом, направленням на перевірку, запитом, вимогою про зняття залишків товарних запасів та іншими доказами.
Таким чином, суд приходить до переконання, що своїми діями особа, що притягається до адміністративної відповідальності скоїла правопорушення, передбачене ч.1 ст.155-1 КУпАП.
При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, її майновий стан, обставини які пом`якшують або обтяжують відповідальність і вважає за необхідне накласти на особу стягнення у виді штрафу в розмірі, який, на думку суду, є достатнім для виправлення порушника, 5 (п`ятьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 (вісімдесят п`ять) грн. 00 коп.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з особа яка притягається до адміністративної відповідальності підлягає стягненню судовий збір в сумі 665,60 грн. 
Керуючись ст. 155-1 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 визнати винуватою та притягнути до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 (п`ятьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 (вісімдесят п`ять) грн. 00 коп. (номер рахунку (IBAN): UA698999980313030106000014480, Отримувач Миколаїв.ГУК/Заводський район/21081100, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37992030, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходів бюджету 22030101), найменування коду класифікації доходів бюджету: Адмінштрафи та інші санкції, "00" Без деталізації за відомчою ознакою).
Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн. 60 коп. Реквізити рахунків для сплати судового збору в Заводському районному суді м.Миколаєва: номер рахунку (IBAN): UA908999980313111256000026001, Отримувач ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходів бюджету 22030106), найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрація України,050), "00" Без деталізації за відомчою ознакою.
Відповідно до ст.308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.(ч.1 ст.307 Кодексу України про адміністративні правопорушення).
Постанова набирає законної сили через 10 днів з дня її винесення та може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду у строк та порядку передбачені ст. 294 КУпАП.
Строк пред`явлення до виконання три місяці з дня винесення постанови.

Суддя А.А. Лагода