Справа № 450/729/26 Провадження № 3/450/829/26 	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 травня 2026 року суддя Пустомитівського районного суду Львівської області Мельничук І. І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , директора ТОВ «КРІПЕТ» (ЄДРПОУ: 40371816 юридична адреса: с. Чишки, вул. Бічна Шептицьких, 16, Львівський район, Львівська область), проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 , будучи директором ТОВ «КРІПЕТ», порушив ведення податкового обліку, в результаті чого занижено податок на прибуток за 2019 рік на суму 172 741,00 грн. ПДВ за грудень 2019 року на суму 191 934,00 грн., чим порушено п. п. 134.1.1., п. 134.1 ст. 134; п. 198.2, п. 198.3, ст. 198; п. 200.2 п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України від 02.12.2012 року № 2755 – VI (із змінами та доповненнями).
05.05.2026 року на адресу суду захисником особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвокатом Маланій І. Я. подано клопотання про закриття провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення, яке мотивоване тим, що ОСОБА_1 не визнає вини у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, а складений протокол про адміністративне правопорушення не містить належного опису об`єктивної сторони правопорушення та не підтверджений достатніми і допустимими доказами. Захисник зазначає, що органом, який склав протокол, не доведено факту порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, а викладені у протоколі обставини ґрунтуються лише на висновках акта перевірки. Посилаючись на положення ст.251, ст.247 КУпАП, ст.62 Конституції України, а також практику Верховного Суду та ЄСПЛ, сторона захисту просить закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.
Захисник ОСОБА_1 – адвокат Маланій І. Я. у судовому засіданні підтримала подане клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю складу правопорушення, з підстав, викладених у ньому. 
Суд, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до них матеріали, доходить такого висновку.
За змістом диспозиції ч.1ст.163-1 КУпАП - об`єктивна сторона правопорушення полягає в відсутності податкового обліку, порушенні керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері оподаткування.
Об`єктивною стороною правопорушення передбаченого ст. 163-1 КУпАП, є, в тому числі, порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку. Таке правопорушення є формою активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку.
За змістом п.п. 134.1.1. п.134.1 ст.134 Податкового кодексу встановлено, що прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які визначені відповідними положеннями цього Кодексу.
Таким чином, платник податку на прибуток підприємстві з метою визначення об`єкта оподаткування - прибутку визначає фінансовий результат до оподаткування (прибутку або збитку) шляхом коригування (збільшення або зменшення), використовуючи дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності щодо доходів, витрат та фінансового результату до оподаткування. При цьому показники обліку доходів, витрат доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності щодо доходів, витрат доходів та фінансового результату у фінансовій звітності підприємства визначаються відповідно до Положень (стандартів) бухгалтерського обліку або Міжнародних стандартів фінансової звітності.
Відповідно до п.198.2 ст. 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.
Відповідно до п.198.3 ст. 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193цьогоКодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.
Статтею 200 ПКУ регулюється порядок визначення суми ПДВ, що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню) та строки проведення розрахунків.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За приписами ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Суд критично оцінює доводи сторони захисту щодо відсутності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення та недоведеності його вини, з огляду на те, що в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , будучи директором ТОВ «КРІПЕТ», порушив порядок ведення податкового обліку, а саме: за 2019 рік на суму 172 741,00 грн. ПДВ за грудень 2019 року на суму 191 934,00 грн., чим порушено п. п. 134.1.1., п. 134.1 ст. 134; п. 198.2, п. 198.3, ст. 198; п. 202.2 п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755- VI (зі змінами та доповненнями), та вчинив правопорушення, передбачене ч. 1ст. 163-1 КУпАП.
Дане правопорушення та вина правопорушника у його вчиненні доведена матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ГУ ЛВ № 011562 від 09.02.2026 року, витягом з акта перевірки від 09.02.2026 р. № 5647/13-01-07-11/40371816 «Про результати документальної планової виїзної перевірки», у якому встановлено зазначені у протоколі порушення.
Підстав для закриття провадження у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, суддя не вбачає.
Посилання захисника на відсутність опису об`єктивної сторони правопорушення є безпідставними, оскільки у протоколі про адміністративне правопорушення наведено суть вчиненого порушення, конкретні норми Податкового кодексу України, які були порушені, а також наслідки таких порушень у виді заниження податкових зобов`язань.
Суд також враховує, що протокол про адміністративне правопорушення складено уповноваженою особою з дотриманням вимог КУпАП, а викладені у ньому обставини узгоджуються з іншими матеріалами справи та належними доказами.
Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а саме порушення керівником підприємства, встановленого законом порядку ведення податкового обліку.
Вирішуючи питання про вид стягнення, з врахуванням особи правопорушника, приходжу до висновку, що на правопорушника слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції статті, що передбачає відповідальність за вчинене правопорушення, у виді штрафу.
Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП, суддя,-
П О С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 /вісімдесят п`ять/ грн. в дохід держави.
Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , в дохід держави 665,60 грн. судового збору.
Роз`яснити, що відповідно до вимог частини першої статті 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Згідно статті 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

  Суддя:	  	  І. І. Мельничук