Справа № 752/30292/25 
Провадження №: 2/752/1949/26 

РІШЕННЯ 
Іменем України

29.05.2026 м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді - Кирильчук І. А.,
при секретарі - Сінчук І. А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
в с т а н о в и в:
У листопаді 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовна заява обґрунтована тим, що 01 червня 2007 року між позивачем та відповідачем у Відділі реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві було зареєстровано шлюб, про що зроблено актовий запис № 421. Позивач зазначив, що шлюбні відносини з відповідачем фактично припинені, подружжя малолітній дітей немає, має різні погляди на шлюб та сім`ю. внаслідок чого виникають суперечки, які негативно впливають на позивача. Спільне життя сторін не склалося через відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки. Шлюб між ними продовжує існувати формально, сторони спільне господарство не ведуть, спільного бюджету не мають. Позивач акцентував увагу на те, що надання строку на примирення не виправить стан відносин сторін, оскільки вказані обставини продовжуються достатньо довго для прийняття остаточного рішення. Тому, надання строку на примирення невиправдано відкладе вирішення спору по суті та суперечитиме інтересам позивача.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 15 грудня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

16 грудня 2025 року через систему «Електронний суд» до суду надійшли матеріали на виконання вимог ухвали суду від 15 грудня 2025 року.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду міста Києва від 17 грудня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 16 січня 2026 року на 09:00 год. 

08 січня 2026 року через систему «Електронний суд» до суду надійшло клопотання представника позивача - адвоката Чубенка М. С., у якому представник просить врахувати обставини, викладені у позовній заяві та в заяві ОСОБА_1 , посвідченої 27 грудня 2025 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зінченко Р. П. та не надавати строк на примирення, оскільки це є недоцільним і лише безпідставно затягне вирішення спору, просить позовні вимоги задовольнити та судове засідання провести без участі сторони позивача.

16 січня 2026 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_2 вх. № ЕП-608, у якій остання заперечила проти розірвання шлюбу та просила надати строк на примирення.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 16 січня 2026 року задоволено заяву відповідача ОСОБА_2 про надання строку на примирення. Надано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення терміном два місяці - до 16 березня 2026 року (включно), провадження у справі до закінчення вказаного строку зупинено.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 17 березня 2026 року поновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Призначено судове засідання на 21 квітня 2026 року на 10 год. 00 хв., у судове засідання викликано учасників справи.
У зв`язку із перебуванням головуючого судді Кирильчук І. А. на лікарняному розгляд справи було знято з розгляду і визначена інша дата розгляду справи - 08 травня 2026 року 10 год. 00 хв.
У зв`язку із клопотанням відповідача про відкладення розгляду справи через перебуванням її на лікарняному розгляд справи було відкладено на 29 травня 2026 року на 10 год.15 хв.
Сторони у судове засідання не з`явилися.
19 травня 2026 року вх. № 34664 до суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 , у якому позивач просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги просить задовольнити. Додатково просить врахувати процесуальну поведінку відповідача, яка реально активних дій на примирення чи збереження стосунків не вчиняла, крім одного телефонного дзвінка, після якого позивач достатньо чітко доніс свою позицію, викладену у позовній заяві. Відповідач безпідставно постійно ініціює відкладення судового процесу. Позивач є діючим військовослужбовцем і системно виконує бойові завдання, що зумовлює дуже великий ризик небезпеки для його життя. Штучні спроби затягування розгляду справи зі сторони відповідача на думку позивача є спробою претендувати на грошові виплати та інші права, передбачені для членів сім`ї військовослужбовця у випадку його загибелі. За цих умов для позивача має істотне значення якнайшвидше ухвалення рішення про розірвання шлюбу. 
Відповідач про розгляд справи була повідомлена в установленому законом порядку, шляхом направлення повістки на адресу її реєстрації, однак конверт повернувся з відміткою «адресат відсутній».
Крім того, виклик відповідача на судове засідання, призначене на 29 травня 2026 року на 10 год. 15 хв., здійснювався також через оголошення на офіційному веб сайті судової влади України. 
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Згідно постанов Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19, від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.
Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини і відповідні їм правовідносини та дійшов таких висновків.
Судом установлено, що 01 червня 2007 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві був зареєстрований шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 421 та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 . 
Після укладення шлюбу відповідач взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_4 ».
Судом установлено, що сторони шлюбних відносин не підтримують, разом не проживають та спільного господарства не ведуть. Позивач наполягає на розірванні шлюбу із відповідачем, оскільки примирення подружжя виявилося неможливим, а подальше перебування у шлюбі суперечить його інтересам. Відповідач, будучи належним чином повідомлена про розгляд справи, у судове засідання не з`явилася, обґрунтованих заперечень щодо розірвання шлюбу суду не навела. 
При розгляді справи ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 16 січня 2026 року сторонам було надано строк на примирення терміном два місяці, однак примирення не відбулося.
Відповідно до статті 1 Сімейного кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.
Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
За змістом положень частини другої статті 36 та статті 51 Сімейного кодексу України, шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.
Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній (стаття55 Сімейного кодексу України).
Частиною третьою статті 56 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
За правилом частини другої статті 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Згідно із частиною другою статті 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно із статтею 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
З`ясувавши дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховуючи, що сторони не підтримують шлюбно-сімейні відносини, втратили емоційний зв`язок як подружжя, а також враховуючи заяви позивача про категоричне розірвання шлюбу та відсутності обґрунтованих заперечень відповідача та реалізованого судом права надання подружжю строку на примирення, яке не надало позитивного результату, суд дійшов висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає розірванню, оскільки існує формально, подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача.
При розгляді справи ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 16 січня 2026 року сторонам було надано строк на примирення терміном два місяці, однак примирення не відбулося.
Суд не має права примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків та можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України, тому позов підлягає задоволенню.
Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною другою статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.
Згідно із статтями 114, 115 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Вимоги щодо відшкодування судових витрат, понесених позивачем на оплату судового збору, останній не заявляв, а тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.
На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, статтями 24, 55, 56, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, статтями 4, 5, 12, 13, 49, 76, 81, 89, 259, 263 - 265, 274, 279, 353 ЦПК України, суд, 
у х в а л и в:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 01 червня 2007 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві, за актовим записом № 421, - розірвати.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .
Повне рішення суду складено 02 червня 2026 року.
Суддя І. А. Кирильчук