КОПІЯ
Єдиний унікальний номер справи 678/373/26
Провадження №2-678-291/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2026 року селище Летичів 

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:
головуючого-судді Лазаренка А. В.,
за участі секретаря судового засідання Непийвода Л. Д.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Летичів справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії,
встановив:
09 березня 2026 року на адресу суду надійшла позовна заява про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, в якій представник позивача просить: стягнути із ОСОБА_1 на користь АТ «Хмельницькобленерго» збитки завдані внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії в розмірі 92 394 грн 52 коп.; понесені судові витрати на суму 2 662 грн. 40 коп.; інфляційні втрати в розмірі 1 205 грн. 75 коп.; розмір нарахованих штрафних санкцій у вигляді 3% річних в розмірі 812 грн. 57 коп.
В обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача посилається на те, що 06 серпня 2025 року представниками Летичівського району електричних мереж Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» за адресою: Хмельницька обл., Хмельницький (Летичівський) район, с. Буцні, вул. Берегова, 5 було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне безоблікове підключення неприхованої електропроводки, до мережі ОСР, шляхом накиду електропроводки на ПЛ-0,4 кВ Л-1 опора №64, від КТП №90 та підключення житлового будинку поза приладом обліку». Вказаний факт зафіксовано Актом про порушенням №В003055 від 06 серпня 2025 року, який складався в присутності ОСОБА_1 . 
По особовому рахунку № НОМЕР_1 , що відповідає вказаній адресі значився ОСОБА_2 . На момент складення акту про порушення відповідач повідомив, що даний будинок він придбав у вказаної особи понад 20 років тому, і користується ним без перереєстрації особистого права власності весь цей час. Також, під час складення акту про порушення надав довідку Голенищівської сільської ради Летичівського району Хмельницької області від 21.03.2014 про те, що він без реєстрації проживає за вказаною адресою. В свою чергу ОСОБА_1 до Летичівського РЕМ АТ «Хмельницькобленерго» для переукладення Договору про користування електричною енергією до 11.06.2018 року та укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії після 11.06.2018 (після дати набрання чинності Постанови НКРЕКП №312 від 14.03.2018 у всіх частинах), до моменту виявлення необлікового споживання електроенергії не звертався. Зі змістом Акту про порушення ОСОБА_1 було ознайомлено під підпис. Другий екземпляр акту про порушення ПРРЕЕ (під підпис) також було вручено Відповідачу.
Даними діями, ОСОБА_1 порушив вимоги Кодексу комерційного обліку електричної енергії та Правил роздрібного ринку електричної енергії в частині недотримання умов використання електроенергії, а саме без укладених договорів з енергопередавальною організацією, в даному випадку з Летичівським РЕМ АТ «Хмельницькобленерго» як оператором системи розподілу електричної енергії.
Комісією було прийнято рішення провести нарахування обсягу завданих збитків на відшкодування вартості необлікованої електричної енергії. Рішення комісії оформлене Протоколом №144 від 25 вересня 2025 року. Протокол засідання Комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, Розрахунок по акту про порушення ПРРЕЕ, та рахунок на оплату було надіслано Відповідачу після засідання Комісії, згідно квитанції поштового відправлення з повідомленням про вручення, дата надсилання даної кореспонденції - 01.10.2025 року, згідно талона-корінця до даного листа дата його зазначена як - 10.10.2025 року в якому стоїть підпис одержувача про отримання. З урахуванням того, що датою вручення Відповідачу Протоколу засідання Комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, розрахунку суми завданих збитків та попередження про вжиття заходів до нього в разі не оплати завданих збитків - являється 10.10.2025 року. Таким чином, датою прострочення відшкодування вважається 31 день з моменту отримання розрахункових документів, тобто - 10.11.2025 року. Розрахунок інфляційних втрат та 3% річних від суми завданих збитків проведено на онлайн-калькуляторі ТОВ «ЛІГА ЗАКОН».
26 березня 2026 року ухвалою Летичівського районного суду Хмельницької області позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження про проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін.
Представник позивача Порохнавець В. М. подав письмову заяву, в якій він просить суд проводити розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_1 подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає повністю.
Суд, розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.
Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
У абз. 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12 червня 2009 року роз`яснено, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.
У п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18 грудня 2009 року роз`яснено, що за змістом ч. 4 ст. 174 ЦПК України (на теперішній час це ч. 4 ст. 206 ЦПК України) у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.
Згідно з ч.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Ч.ч.1-4 ст.26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з ч.1, абз.8 ч.2 ст.27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є порушення правил користування енергією.
Відповідно до ст.4 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про постачання електричної енергії споживачу.
Згідно з п.1 ч.3 ст.58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів
Відповідно до положень п.3 ч.3 ст.58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
Згідно з ч.1, п.4 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку є правопорушеннями на ринку електричної енергії.
Відповідно до п.п.5, 6, 20 п.5.5.5 ПРРЕЕ, споживач повинен дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
П.8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
Відповідно до п.8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Відповідно до п.8.2.7 ПРРЕЕ, у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.
Відповідно до п.8.4.1 ПРРЕЕ, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.
Відповідно до п.п.7 п.8.4.2 ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.
Судом встановлено, що 06 серпня 2025 року представниками Летичівського району електричних мереж Акціонерного товариства «Хмельницькобленерго» за адресою: Хмельницька обл., Хмельницький (Летичівський) район, с. Буцні, вул. Берегова, 5 було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне безоблікове підключення неприхованої електропроводки, до мережі ОСР, шляхом накиду електропроводки на ПЛ-0,4 кВ Л-1 опора №64, від КТП №90 та підключення житлового будинку поза приладом обліку». 
Вказаний факт зафіксовано Актом про порушенням №В003055 від 06 серпня 2025 року, який складався в присутності ОСОБА_1 , з яким він ознайомлений під підпис. Додатками до Акту №В003055 від 06 серпня 2025 року є Додаток №1 (схема самовільного безоблікового підключення електропроводки), фото-відео матеріали, зразок вилученого кабелю та Акт пломбування пакунку.
Споживачем по особовому рахунку № НОМЕР_1 за адресою АДРЕСА_1 , в Летичівському РЕМ АТ «Хмельницькобленерго» зазначено ОСОБА_2 . Даний рахунок є закритим з 23 квітня 2013 року. 
Згідно Довідки Голенищівської сільської ради Летичівського району Хмельницької області від 21 березня 2014 року, ОСОБА_1 проживає без реєстрації за адресою АДРЕСА_2 .
Даними діями ОСОБА_1 порушив вимоги Кодексу комерційного обліку електричної енергії та Правил роздрібного ринку електричної енергії в частині недотримання умов використання електроенергії, а саме без укладених договорів з енергопередавальною організацією, з Летичівським РЕМ АТ «Хмельницькобленерго» як оператором системи розподілу електричної енергії. Сам факт споживання електричної енергії під час документування безоблікового споживання в домогосподарсві ОСОБА_1 підтверджено працівниками РЕМ, про що складено акт про порушення ПРРЕЕ.
Комісією було прийнято рішення провести нарахування обсягу завданих збитків на відшкодування вартості необлікованої електричної енергії, яке оформлене Протоколом №144 від 25 вересня 2025 року. Згідно проведеного розрахунку сума заподіяних збитків АТ «Хмельницькобленерго», склала 92 394 грн. 52 коп.
Щодо стягнення інфляційних втрат та штрафних санкцій 
Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплати гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (ч.1 ст.509 ЦК України).
Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст.11 цього Кодексу (ч.2 ст.509 ЦК України).
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є не лише договори й інші правочини, але також завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди іншій особі й інші юридичні факти (ч.2 ст.11 ЦК України).
Отже, завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди породжує зобов`язання між суб`єктом, який таку шкоду завдав, і потерпілим. Залежно від змісту такого зобов`язання воно може бути грошовим або не грошовим.
За змістом ст.ст.524, 533-535 та 625 ЦК України, грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях, що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Судове рішення про стягнення таких коштів є рішенням про примусове виконання обов`язку в натурі, тобто підтверджує грошове зобов`язання, зокрема те, що виникло у боржника у зв`язку із завданням ним шкоди потерпілому (кредитору).
Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ч.2 ст.625 ЦК України).
Ст.625 входить до розділу I «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України, тому в ній визначені загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання і її дія поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, що регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань.
За змістом ч.2 ст.625 ЦК України, нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання.
Таким чином, у ст.625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.05.2018 року у справі №686/21962/15-ц (провадження №14-16цс18).
Отже, положення ст.625 ЦК України передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з деліктного зобов`язання та рішення суду.
Матеріалами справи підтверджено, що відповідач має перед позивачем грошове зобов`язання.
Щодо періоду прострочення виконання грошового зобов`язання слід зазначити наступне.
Відповідно до ч.1 ст.612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Порушенням зобов`язання, згідно з ст.610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
По своїй суті зобов`язання про відшкодування майнової шкоди є досить специфічним зобов`язанням, оскільки не на всіх етапах свого існування характеризується визначеністю змісту, а саме щодо способу та розміру відшкодування.
Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала шкоди, може бути: 1) договір особи, що завдала шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки відшкодування шкоди; 2) у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір відшкодування шкоди.
Тільки після конкретизації змісту зобов`язання про відшкодування шкоди за допомогою рішення суду або договору про відшкодування шкоди, те чи інше зобов`язання може бути кваліфіковане як грошове, і відповідно може відбутися прострочення боржника (особи, що завдала шкоди) щодо його виконання (аналогічний висновок викладений у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду 03.04.2019 року у справі №757/3725/15-ц, від 04.12.2019 року у справі №463/389/14-ц, від 01.03.2021 року у справі №180/1735/16-ц).
Підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди між сторонами є факт її завдання позивачу, однак її розмір та спосіб відшкодування (грошові кошти) мають бути конкретизовані відповідним договором сторін, чи рішенням суду про стягнення такої шкоди.
Отже, у зв`язку з відсутністю договору між сторонами про відшкодування шкоди, у відповідача виникне зобов`язання з відшкодування шкоди, завданої споживанням не облікованої електричної енергії, з дня закінчення строку на добровільне виконання судового рішення про стягнення такої шкоди.
Суд зауважує, що підстава для стягнення на користь позивача шкоди, завданої безобліковим споживанням електроенергії виникла з часу завдання такої шкоди відповідачкою, однак зобов`язання у відповідачки сплатити такі кошти виникне лише на підставі судового рішення, яким визначено розмір відшкодування шкоди, оскільки сторони не домовилися про розмір, спосіб, строки відшкодування шкоди.
Оскільки прострочення виконання обов`язку відповідача з виплати належних позивачу коштів не відбулося, такий обов`язок у відповідача виникне на підставі рішення суду про відшкодування шкоди, завданої споживанням необлікованої електричної енергії, підстав, передбачених ч. 2 ст. 625 ЦК України, для стягнення з відповідача на користь позивача інфляційні втрати в розмірі 1 205 грн. 75 коп.; розмір нарахованих штрафних санкцій у вигляді 3% річних в розмірі 812 грн. 57 коп., не має.
СУДОВІ ВИТРАТИ
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, ч. 3 с. 7 Закону України «Про судовий збір», у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Як зазначено у ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік», установлено з 01 січня 2026 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3209 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: працездатних осіб - 3328 гривень.
За подання позовної заяви позивачем сплачено судовий збір в сумі 2662,40 грн.
Оскільки позовні вимоги задоволено, відповідачем до початку розгляду справи по суті визнано позовні вимоги, то 50% від суми судового збору, сплаченого при поданні позову, а саме в сумі 1331,20 грн. необхідно повернути позивачу з державного бюджету, решту суми судового збору в сумі 1331,20 грн. необхідно стягнути з відповідача на користь позивача.
На підставі вище викладеного та керуючись ст.714 ЦК України, ст.ст.4, 56, 58, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», ст.ст.2, 3, 4, 12, 13, 76-78, 81, 82, 89, 141, 247, 258, 259, 263-265, 280-289, 352, 354 ЦПК України, суд
ухвалив:
Позов задовольнити частково.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь АТ «Хмельницькобленерго» збитки, завдані внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, в розмірі 92 394 грн 52 коп. на р/р НОМЕР_2 , МФО 320478, Банк АБ «УКРГАЗБАНК» м. Київ, ЄДРПОУ 22767506, АТ «Хмельницькобленерго».
Стягнути із ОСОБА_1 на користь АТ «Хмельницькобленерго» понесені судові витрати на суму 1 331 грн. 20 коп. на р/р НОМЕР_2 , МФО 320478, Банк АБ «УКРГАЗБАНК» м. Київ, ЄДРПОУ 22767506, АТ «Хмельницькобленерго».
Повернути АТ «Хмельницькобленерго» з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову відповідно до платіжної інструкції № 2034 від 23 лютого 2026 року в Хмельницькому обласному управлінні АТ «Ощадбанк» в сумі 1331,20 грн.
В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана Хмельницькому апеляційному суду через Летичівський районний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

УЧАСНИКИ СПРАВИ:

ПОЗИВАЧ: Акціонерне товариство «Хмельницькобленерго», вул. Храновського, 11А, м. Хмельницький, 29018, код ЄДРПОУ: 22767506, наявний електронний кабінет.

ПРЕДСТАВНИК ПОЗИВАЧА Порохнавець Василь Михайлович, РНОКПП НОМЕР_3 , місцезнаходження вул. Івана Зубкова, 36а, селище Летичів, Хмельницького (Летичівського) району Хмельницької області, п.і.31500, емейл: ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявний електронний кабінет.

ВІДПОВІДАЧ: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у позовній заяві вказане місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Суддя: підпис А. В. Лазаренко

Суддя: А. В. Лазаренко