30.06.2026 Справа № 363/2725/26

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 червня 2026 року Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого судді Баличевої М.Б., секретаря Гриб І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

 
30.04.2026 року адвокат Березинець К.Г., діючи в інтересах заявника ОСОБА_1 , звернулась до Вишгородського районного суду Київської області із вказаною заявою в якій просила встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 , а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ноповнорідними братом та сестрою по материнській лінії.
Вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є неповнорідними, єдиноутробними братом та сестрою, оскільки мають спільну матір, але різних батьків. Так, ОСОБА_3 (заявник) народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Вишгороді Київської області. Матір заявника - ОСОБА_4 , відмовилася від дитини у пологовому будинку, у зв`язку з чим реєстрація народження дитини була проведена відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, за заявою уповноваженого представника закладу охорони здоров`я. З часу свого народження і до повноліття ОСОБА_3 проживав та виховувався у дитячому будинку. Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 12 вересня 2017 року, яке набрало законної сили, ОСОБА_5 визнано батьком ОСОБА_3 та змінено по батькові з ОСОБА_6 на ОСОБА_7 . ОСОБА_8 (заінтересована особа), народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Литвинівка Вишгородського району Київської області. 20 лютого 1992 року матір дитини відмовилася від своєї доньки у зв`язку з чим дитину було передано до Київського обласного будинку дитини № 50. Розпорядженням Києво-Святошинської районної ради Київської області від 20 квітня 1995 року № 247 ОСОБА_9 надано дозвіл на удочеріння ОСОБА_8 . На підставі вказаного розпорядження надано дитині прізвище, ім`я та по батькові - ОСОБА_2 , змінено дату народження з ІНФОРМАЦІЯ_5 на ІНФОРМАЦІЯ_6 та змінено місце народження з с. Литвинівка на с. Новосілки Києво-Святошинського району. В подальшому у зв`язку зі вступом у шлюб ОСОБА_2 змінила своє прізвище на шлюбне ОСОБА_2 . Дізнавшись про наявність брата ОСОБА_2 розшукала його і на даний час вони підтримують родинні стосунки. Інших братів чи сестер вони не мають. Згідно висновку молекулярно-генетичного експертного дослідження від 20 жовтня 2025 року № 50187 ймовірність того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають спільну матір за умови, що вони мають різних батьків-чоловіків, складає 94,5 %. З 02 лютого 2025 року заявник проходить військову службу за призовом по мобілізації у військовій частині НОМЕР_1 і наразі перебуває в зоні бойових дій. ОСОБА_2 є єдиною близькою родичкою ОСОБА_12 . Так, близькі родичі військовослужбовця мають право на отримання інформації про нього, проте це право обмежене нормами щодо захисту персональних даних та військової таємниці. У зв`язку з чим, інформація про військовослужбовця надається виключно за наявності документів, що підтверджують родинний зв`язок. За відсутності документального підтвердження родинних відносин ОСОБА_2 позбавлена можливості отримувати будь яку інформацію щодо свого брата, і у випадку чого не зможе подати заяву про його розшук, отримувати інформацію щодо його поранення, лікування, перебування у полоні, зникнення безвісти тощо. За таких обставин у заявника виникла необхідність у встановленні факту, що він та ОСОБА_2 є неповнорідними братом та сестрою по материнській лінії. Даний факт має юридичне значення, оскільки безпосередньо породжує юридичні наслідки. Встановлення даного факту необхідне заявнику для офіційного підтвердження родинного зв`язку зі своєю сестрою у державних органах. Крім того, встановлення даного факту не порушує права та інтереси інших осіб. Спір про право відсутній.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04.05.2026 року відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження та призначено її до розгляду.
Заявник та його представник в судове засідання не з`явились, при цьому до суду від представника заявника - адвоката Березинець К.Г. надійшла заява в якій розгляд справи просила проводити за відсутності заявника та його представника, заяву підтримують та просять її задовольнити.
Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, при цьому надала до суду пояснення в якій вимоги заяви визнала та не заперечувала щодо їх задоволення. Крім того, вказала, що вона та заявник є братом та сестрою по матері. Їх матір - ОСОБА_13 відмовилась від них у пологовому будинку, у зв`язку з чим вони виховувались в дитячому будинку. Наразі, вони з братом підтримують родинні стосунки і для них є важливим підтвердження статусу близьких родичів. 
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані до суду докази у їх сукупності було встановлено наступні факти та відповідні ним правовідносини.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до такого висновку.
Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Вибір громадянами способу захисту своїх прав і свобод від порушень та протиправних посягань гарантовано ч. 4 ст. 55, ст. 124 Конституції України, відповідно до якої кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань та закріплено статтями 7, 12 Загальної декларації про права людини, ст. 13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, що згідно зі статтею 9 Конституції України є складовою національного законодавства.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_7 в м. Вишгороді Київської області народився ОСОБА_3 , матір`ю якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , що вбачається з повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00053440346 від 05.09.2025 року.
Матір заявника - ОСОБА_4 , відмовилася від дитини у пологовому будинку, у зв`язку з чим реєстрація народження дитини була проведена відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, за заявою уповноваженого представника закладу охорони здоров`я.
Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 12 вересня 2017 року, у справі №754/10280/17, яке набрало законної сили, ОСОБА_5 визнано батьком ОСОБА_3 та змінено по батькові з ОСОБА_6 на ОСОБА_7 .
ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Литвинівка Вишгородського району Київської області народилась ОСОБА_8 , матір`ю якої є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .
20 лютого 1992 року ОСОБА_4 відмовилася від своєї доньки у зв`язку з чим ОСОБА_8 було передано до Київського обласного будинку дитини №50.
Розпорядженням Києво-Святошинської районної ради Київської області від 20 квітня 1995 року №247 ОСОБА_9 надано дозвіл на удочеріння ОСОБА_8 . На підставі вказаного розпорядження надано дитині прізвище, ім`я та по батькові - ОСОБА_2 , змінено дату народження з ІНФОРМАЦІЯ_5 на ІНФОРМАЦІЯ_6 та змінено місце народження з с. Литвинівка на с. Новосілки Києво-Святошинського району. 
Зі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 вбачається, що ОСОБА_2 уклала шлюб з ОСОБА_14 , внаслідок чого змінила прізвище з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 ».
З висновку молекулярно-генетичного експертного дослідження №50187 від 20.10.2025 року вбачається, що ймовірність того, що ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мають спільну матір за умови, що вони мають різних батьків-чоловіків, складає 94,5%.
З 02 лютого 2025 року заявник проходить військову службу за призовом по мобілізації у військовій частині НОМЕР_1 , що підтверджується довідкою №973 виданою т.в.о. командира військової частини НОМЕР_1 від 16.06.2025 року. 
Так, близькі родичі військовослужбовця мають право на отримання інформації про нього, проте це право обмежене нормами щодо захисту персональних даних та військової таємниці. У зв`язку з чим, інформація про військовослужбовця надається виключно за наявності документів, що підтверджують родинний зв`язок. За відсутності документального підтвердження родинних відносин ОСОБА_2 позбавлена можливості отримувати будь яку інформацію щодо свого брата, і у випадку чого не зможе подати заяву про його розшук, отримувати інформацію щодо його поранення, лікування, перебування у полоні, зникнення безвісти тощо.
Звертаючись до суду із вказаною заявою заявник вказав, що встановлення факту родинних відносин йому необхідно для офіційного підтвердження родинного зв`язку зі своєю сестрою у державних органах. Крім того, встановлення даного факту не порушує права та інтереси інших осіб. Спір про право відсутній.
Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Відповідно до п. 1 ч. ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
За змістом ч. 2 ст. 315 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).
Таким чином, родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника).
В постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі №737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами.
Згідно роз`яснень, викладених в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
В постанові від 11 лютого 2022 року у справі №947/22756/19 (провадження №61-249св21) Верховний Суд зазначає, що цивільне законодавство не передбачає обов`язкового переліку доказів, якими особа може підтвердити факт родинних відносин з іншою особою, оскільки реалізуючи свої процесуальні права з урахуванням принципу диспозитивності, сторона подає ті докази, які на її думку, підтверджують обставини, які входять до предмета доказування.
Доказами, що підтверджують факт родинних відносин, можуть бути документи, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, по господарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.
Суд вважає доведеним у судовому засіданні факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ноповнорідними братом та сестрою по материнській лінії, оскільки це підтверджує сукупністю досліджених у судовому засіданні доказів.
З огляду на викладені вище обставини, беручи до уваги надані письмові докази у суду не викликає сумнівів той факт, що заявник ОСОБА_1 та заінтересована особа ОСОБА_2 є ноповнорідними братом та сестрою по материнській лінії.
За таких обставин, оскільки законом не визначено іншого, крім судового порядку, встановлення факту родинних відносин між особами, і факт родинних відносин, який просить встановить заявниця, підтверджується наданими письмовими доказами та документами, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст.4, 10-13, 258-268, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:
 
Заяву задовольнити.
Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , та ОСОБА_2 , а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ноповнорідними братом та сестрою по материнській лінії.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заявник: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт № НОМЕР_3 , вданий 09.09.2021 року, орган, що видав - 8032, РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 )
Заінтересована особа:  ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт № НОМЕР_5 , виданий 27.05.2024 року, орган, що видав - 3222, РНОКПП: НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_2 ).
Головуючий: М.Б. Баличева