Справа № 495/4752/24
№ провадження 2-о/495/5/2026
р і ш е н н я
ІМЕНЕМ УКрАЇНи

21 травня 2026 року	м. Білгород-Дністровський	

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого одноособово - судді Прийомової О.Ю.,
за участю секретаря Чибукової О.В.
справа № 495/4752/24
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Білгород-Дністровському Одеської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа, приватний нотаріус Білгород – Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Тітова Тетяна Сергіївна, про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , заінтересована особа, приватний нотаріус Білгород – Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Тітова Тетяна Сергіївна, звернувся до суду із заявою, у якій просить встановити факт родинних відносин і визнати, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який за життя проживав в житловому будинку АДРЕСА_1 , є чоловіком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Стислий виклад позиції заявника
Заявлені вимоги обґрунтовує тим, що ОСОБА_3 за життя склала заповіт, яким все своє майно заповіла ОСОБА_1 .
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 померла та після її смерті відкрилась спадщина.
ОСОБА_4 звернуся до приватного нотаріуса з приводу вступу до спадщини згідно заповіту, однак під час огляду документів, нотаріус встановила, що може видати заявнику свідоцтво лише на частину житлового будинку, яка належала ОСОБА_2 і спадщину якого у вигляді вказаної частини будинку ОСОБА_3 фактично прийняла. Однак, свідоцтво про право на спадщину видати не може, з огляду на відсутність свідоцтва про шлюб.
20 травня 2024 року приватний нотаріус Білгород – Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Тітова Тетяна Сергіївна надала лист з рекомендацією звернутися до суду з метою встановлення факту родинних відносин.
Факт того, що ОСОБА_2 є чоловіком ОСОБА_3 підтверджується: відміткою у паспорті ОСОБА_2 , копією трудової книжки ОСОБА_5 , договором купівлі-продажу від 15 квітня 1982 року, відмітками у паспорті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про місце проживання, домовою книгою, довідкою Білгород-Дністровського ЖЕО від 17 лютого 2003 року, довідкою про склад сім`ї.
Встановлення факту родинних відносин заявнику необхідно для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на все майно заповідача, а тому заявник і звернувся до суду.
Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі
31 травня 2024 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі відкрито окреме провадження.
03 липня 2024 року від приватного нотаріуса Білгород-Дністровського нотаріального округу Одеської області Тітової Тетяни надійшла заява про розгляд справи без її участі.
31 липня 2024 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі витребувано докази, а саме копію спадкової справи померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 
30 вересня 2024 року до суду надійшла копія спадкової справи.
09 жовтня 2024 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області доручено компетентному органу Республіки Молдова надати актовий запис про шлюб складений 13 квітня 1956 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; провадження по справі зупинено.
06 січня 2026 року документи, складені в ході виконання на території республіки Молдова доручення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області щодо проведення окремих процесуальних дій стосовно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , надійшли на адресу суду.
16 січня 2026 року ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі поновлено провадження.
Учасники справи у судове засідання не з`явились, причини неявки не повідомили.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
Судом дійсно встановлено та підтверджено матеріалами справи наступне.
Відповідно копії заповіту від 09 квітня 2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Білгород-Дністровського міського нотаріального округу Одеської області Чербаджи К.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 317, ОСОБА_3 все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що на день її смерті буде належати їй і на що за законом вона матиме право, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ./а.с.7/
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що 14 лютого 2019 року складено відповідний актовий запис № 215./а.с. 8/
ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в Книзі реєстрації смертей 13 серпня 2010 року зроблено відповідний актовий запис за № 517./а.с. 9/
ОСОБА_3 та ОСОБА_2 були зареєстровані за адресою : АДРЕСА_1 ./а.с. 10-11/
Відповідно до копії трудової книжки ОСОБА_3 , прізвище останньої змінено на підставі свідоцтва про шлюб від 13 квітня 1956 року./а.с. 12/
Відповідно договору купівлі продажу від 15 квітня 1982 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 придбали частину житлового будинку, житловою площею 10,6 кв.м. у АДРЕСА_1 ./а.с.14/
Відповідно документів, складених в ході виконання на території Республіки Молдова доручення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області щодо проведення окремих процесуальних дій стосовно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , у архівному фонді наявний актовий запис про реєстрацію шлюбу № 155 від 13 квітня 1956 року, складений відділом РАЦС Бендер на ім`я ОСОБА_2 , 1930 року народження, та ОСОБА_5 , 1927 року народження.
Відповідно копії домової книги за адресою: АДРЕСА_1 прописані: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 ./а.с.16-18/
Відповідно довідки №291, виданої КП «ЖЕО-1 м. Білгород-Дністровський», ОСОБА_2 померлий ІНФОРМАЦІЯ_6 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 25.08.1982./а.с.20/
Відповідно копії листа приватного нотаріуса Білгород-Дністровського міського нотаріального округу Тітотовї Т.С. від 20.05.2024 № 63/02-14: «свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Для підтвердження права на нерухоме майно, Вам необхідно надати нотаріусу правовстановлюючий документ на нерухоме майно, який на момент смерті спадкодавця був зареєстрованим відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, а саме: правовстановлюючий документ на нерухоме майно (договір купівлі-продажу, посвідчений Білгород-Дністровською державною нотаріальною конторою 15.04.1982 року по реєстру № 2-477 і зареєстрований Білгород-Дністровським МБТІ 21.04.1982 під № 10-1347 на ім`я ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у рівних частках. 
Після смерті ОСОБА_3 нотаріус може видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом. А після смерті ОСОБА_2 можна видати спадщину на його майно, якщо ви надасте свідоцтво про шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 »./а.с.21/
Відповідно до копії спадкової справи, ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини 04 липня 2019 року.
Відповідно до листа Одеського державного нотаріального архіву, який міститься у спадковій справі, від 30.12.2020 № 4648/01-20, у документах на підставі яких посвідчений Договір державним нотаріусом не долучено копію свідоцтва про шлюбу ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Відповідно до листа Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), який міститься у спадковій справі, від 01.07.2020 № 14810/07-12, органи реєстрації актів цивільного стану громадян Республіки Молдова надають відомості про реєстрацію актів цивільного стану на запити, зокрема суду.
Нормативне обґрунтування. Оцінка аргументів сторін, висновки суду
Завданням цивільного судочинства у контексті статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних справ, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Виконання завдань цивільного судочинства залежить від встановлення судом у справі об`єктивної істини та правильного застосування норм матеріального і процесуального права.
Згідно частини першої та другої статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів за наявності певних умов. Зокрема, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18), зокрема, зазначила, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:
факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;
встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;
заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);
чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.
Згідно з п.1 постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; - заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.
У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Таким чином, у судовому порядку дійсно можуть встановлюватися факти родинних відносин.
Аналізуючи наявність підстав для задоволення вказаної заяви суд виходить, зокрема із наступного.
Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.
Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками).
Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Стосунки між подружжям не є родинними.
Верховний Суд України в листі від 01.01.2012 «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначає, що заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути, зокрема, спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).
При цьому до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, господарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану (далі - РАЦС) про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.
Так, заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, у якій просить встановити факт родинних відносин і визнати, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який за життя проживав в житловому будинку АДРЕСА_1 , є чоловіком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Заявник підтвердив, що він є спадкоємцем після померлої ОСОБА_3 , належним чином обгрунутував мету, задля якої йому необхідно встановити вищеописаний факт, а також відсутність можливості отримати документ про реєстрацію шлюбу з відділу РАЦСу.
Судом встановлено, що у архівному фонді Республіки Молдова наявний актовий запис про реєстрацію шлюбу № 155 від 13 квітня 1956 року, складений відділом РАЦС Бендер на ім`я ОСОБА_2 , 1930 року народження, та ОСОБА_5 , 1927 року народження.
Разом з тим, наведене, з урахуванням доказів, наявних у матеріалах справи, виключає можливість встановлення факту родинних відносин між вищевказаними особами, під яким розуміється саме кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин).
Враховуючи викладене, з огляду на норми цивільного процесуального права та відповідну їм практику Верховного Суду, які корелюються до правовідносин, що виникли у справі, з урахуванням того, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами, а не між чоловіком та дружиною, суд не вбачає наявність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа, приватний нотаріус Білгород – Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Тітова Тетяна Сергіївна, про встановлення факту родинних відносин.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 83, 263, 264, 265, 293, 315, 354 ЦПК України, суд,-
УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа, приватний нотаріус Білгород – Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Тітова Тетяна Сергіївна, про встановлення факту родинних відносин – відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .
Заінтересована особа: приватний нотаріус Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Тітова Тетяна Сергіївна, код ЄДРПОУ: 44165006, адреса: 67700, вул. Соборна, 53, м. Білгород-Дністровський.
Повний текст судового рішення складено 21 травня 2026 року.
Суддя: