КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 квітня 2026 року справа №320/17376/26
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши в м. Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, скасування рішення, -
ВСТАНОВИВ:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» з позовом до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель», в якому просить суд:
-визнати протиправним та скасувати рішення Уповноваженої особи Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» про відхилення пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» у спрощеній закупівлі UA-2026-04-07-014329-a за предметом «Засіб індивідуального обігріву (Тип 1)» (ДК 021:2015: 35820000-8 Допоміжне екіпірування), оформлене Протоколом відхилення тендерної пропозиції/ пропозиції UA-2026-04-07-014329-a, підписаним 23.04.2026 та опублікованим в електронній системі закупівель 23.04.2026;
-зобов`язати Державне підприємство Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» поновити розгляд пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» у спрощеній закупівлі UA-2026-04-07-014329-a як такої, що визначена електронною системою закупівель найбільш економічно вигідною, та прийняти рішення про намір укласти з Товариством з обмеженою відповідальністю «ІМЕКС МАКС» договір про закупівлю в порядку та на умовах, передбачених статтею 14 Закону України «Про публічні закупівлі» та умовами Оголошення про проведення спрощеної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a, з оприлюдненням відповідного повідомлення в електронній системі закупівель.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у ході аналізу процедури спірної закупівлі Позивачем виявлено порушення законодавства у сфері оборонних закупівель — застосування замовником правової конструкції «автоматичного відкликання пропозиції учасником внаслідок невиправлення невідповідностей», яка не передбачена жодною нормою чинного законодавства та створена замовником у пункті 12 Оголошення з перевищенням наданих йому повноважень. Позивач стверджує, що він не відкликав свою пропозицію у спірній закупівлі, а отже прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, на підставі твердження відповідача про начебто «автоматичне відкликання» позивачем своєї позиції, яке не ґрунтується на нормативно правових актах, є самостійною підставою для визнання протиправним та скасування спірного рішення. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.04.2026 дану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для його усунення до 17:00 год. 27.04.2026.
Позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків, у зв`язку з чим, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.04.2026 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, з урахуванням особливостей розгляду даної категорії справ, передбачених статтею 282 Кодексу адміністративного судочинства України та призначено судове засідання на 28.04.2026 року на 13:30 год.. 
Представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому останній заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, оскільки Позивачем не доведено та документально не підтверджено викладені у позові обставини.
Представник позивача 28.04.2026 подав до суду заяву в якій просив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримав повністю. Представник відповідача також 28.04.2026 подав до суду заяву в якій зазначив, що не заперечує щодо розгляду справи в письмовому провадженні та просив відмовити в задоволенні позовних вимог. 
У зв`язку з оголошенням повітряної тривоги в м. Києві, поданими заявами учасників справи та на підставі ст.205, 268 КАС України, суд на місці ухвалив здійснювати подальший розгляд цієї справи в порядку письмового провадження.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з такого.
Як вбачається з матеріалів справи, Державне підприємство Міністерства оборони України “Агенція оборонних закупівель” прийняло рішення щодо проведення спрощених закупівель за предметом закупівлі “Засіб індивідуального обігріву, Тип 1” (ДК 021:2015: 35820000-8 Допоміжне екіпірування) у кількості 500 929 комплектів і відповідно до ст. 14 Закону України “Про публічні закупівлі” 07 квітня 2026 року на веб-порталі “Prozorro” було розміщене відповідне Оголошення з очікуваною вартістю предмета закупівлі із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість, ідентифікатор закупівлі: UA-2026-04-07-014329-a.
Відповідна процедура закупівлі із загальною очікуваною вартістю закупівлі у розмірі 15 308 390,24 за одним лотом.
У спірній закупівлі взяли участь три учасники з остаточними ціновими пропозиціями: 1) ТОВ “ІМЕКС МАКС” (ЄДРПОУ 42831345) — 10 769 973,50 грн. з ПДВ; 2) ТОВ “ЕКВІПТОРГ” (ЄДРПОУ 45582454) — 11 511 348,42 грн з ПДВ; 3) ТОВ “СІРІУС-О” (ЄДРПОУ 43611095) — 15 298 371,66 грн з ПДВ
Відповідно до відомостей з офіційного веб-порталу "Prozorro" у спірній закупівлі встановлено наступні часові періоди: 
— період уточнення інформації: 07.04.2026 о 19:09 — 13.04.2026 о 00:00;
— період подання цінових пропозицій: 13.04.2026 о 19:00 — 16.04.2026 о 00:00;
— проведення електронного аукціону: 16.04.2026 о 12:39
За результатами проведеного електронного аукціону електронною системою закупівель автоматично визначено найбільш економічно вигідну пропозицію учасника — Позивача (ТОВ “ІМЕКС МАКС”). 
21.04.2026 Замовник розмістив повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей у складі пропозиції Позивача протягом 24 годин. 
22.04.2026 Позивач подав документи на виконання вимоги. 
23.04.2026 Уповноваженою особою Замовника прийняте рішення про відхилення пропозиції Позивача (Протокол відхилення тендерної пропозиції/пропозиції UA-2026-04-07 014329-a, підписаний та оприлюднений 23.04.2026).
Позивач зазначає, що в протоколі відхилення замовником вказано: «-пропозиція Учасника не відповідає умовам, визначеним в Оголошенні; -не усунувши невідповідності, Учасником було відкликано свою пропозицію згідно з умовами пункту 12 Оголошення». 
Таким чином, позивач стверджує, що оскаржуване рішення про відхилення пропозиції Позивача ґрунтується, серед іншого, на застосуванні Замовником пункту 12 Оголошення — правової конструкції «автоматичного відкликання учасником своєї пропозиції внаслідок невиправлення невідповідностей», яка є самостійним та незалежним мотивом ухвалення оскаржуваного рішення.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель визначені Законом України “Про оборонні закупівлі” від 17.07.2020 №808-ІХ (далі - Закон №808).
Частиною першою статті 1 Закону №808 визначено, що у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:
- відбір учасників спрощених торгів із застосуванням електронної системи закупівель - процес визначення учасників спрощених торгів шляхом проведення електронного аукціону;
- державні замовники у сфері оборони (далі - державні замовники) - визначені Кабінетом Міністрів України центральні органи виконавчої влади, інші державні органи, військові формування, утворені відповідно до законів України;
- оборонні закупівлі - здійснення державним замовником закупівель товарів, робіт і послуг, призначених для виконання державних програм у сферах національної безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони;
- учасник відбору - суб`єкт господарювання незалежно від організаційно-правової форми та форми власності, фізична особа, які в установленому порядку надали цінову пропозицію для участі у відборі, оголошеному державним замовником;
- цінова пропозиція - пропозиція учасника щодо предмета закупівлі, що подається для участі у закупівлі на умовах, встановлених державним замовником.
Частинами першою-другою статті 2 Закону №808 встановлено, що цей Закон застосовується за умови, що:
- вартість предмета закупівлі для товарів і послуг оборонного призначення, інших товарів і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, для робіт оборонного призначення та робіт для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони - 1,5 мільйона гривень, до визначених цим Законом державних замовників, які здійснюють оборонні закупівлі;
- закупівля товарів, робіт і послуг оборонного призначення містить відомості, що становлять державну таємницю, а також у разі закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення за закритими закупівлями незалежно від вартості такої закупівлі.
Закупівля товарів, робіт і послуг здійснюється державними замовниками відповідно до Закону України “Про публічні закупівлі” з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.
Частиною першою статті 3 Закону №808 визначено, що оборонні закупівлі здійснюються на основі таких принципів: своєчасність та відповідність прийнятим рішенням щодо захисту національних інтересів України, забезпечення потреб безпеки і оборони; послідовність прийняття та виконання рішень щодо розроблення, закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення, систематичність їх виконання; конкурентність; ефективність використання коштів, результативність; відкритість та прозорість (крім відомостей, що становлять державну таємницю і розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці); запобігання корупції, зловживанням та дискримінації; цілісність, узгодженість, системність планування та фінансування оборонних закупівель, урахування пріоритетів і обмежень, встановлених державними програмами у сферах національної безпеки і оборони.
Відповідно до частин першої, четвертої та шостої статті 16 Закону №808 придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких закупівель: 1) закрита закупівля: переговори; поетапні переговори; 2) торги з обмеженою участю; 3) спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель.
Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються державним замовником у порядку та на умовах, визначених розділом I, статтею 23 розділу II і розділом III цього Закону.
Оборонні закупівлі на період дії правового режиму воєнного стану здійснюються державним замовником у порядку та на умовах, визначених розділом IV цього Закону.
Відповідно до частини першої статті 17 Закону №808 державний замовник обирає один або декілька серед таких критеріїв оцінки пропозицій учасників процедур закупівель:
1) ціна;
2) ціна разом з іншими критеріями оцінки (питома вага ціни у складі критерію не може бути нижчою 60 відсотків), зокрема:
-умови оплати;
-строк виконання;
-рівень забезпечення життєвого циклу (гарантійне та сервісне обслуговування, утилізація тощо);
-локалізація виробництва (питома вага цього критерію не може бути нижчою 25 відсотків);
3) вартість життєвого циклу.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону №808 державний замовник вимагає від учасників закупівель, визначених пунктами 2, 3 частини першої статті 16 цього Закону, подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність одному або декільком кваліфікаційним критеріям, визначеним статтею 16 Закону України "Про публічні закупівлі".
Згідно зі статтею 24 Закону №808 спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель - це процедура, що застосовується державним замовником під час дії особливого періоду в Україні або у період введення надзвичайного стану, або у період проведення антитерористичної операції, або у період здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації у Донецькій та Луганській областях, у разі якщо відомості про закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони не становлять державної таємниці.
Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються у порядку, передбаченому для проведення відкритих торгів Законом України “Про публічні закупівлі”, з урахуванням особливостей, встановлених статтею 23 та розділами I, III цього Закону.
Відповідно до частини першої-третьої статті 25 Закону №808 у разі прийняття державним замовником рішення про проведення спрощених торгів із застосуванням електронної системи закупівель відбір учасників здійснюється у порядку, визначеному цим Законом.
Оголошення про проведення відбору розміщується державним замовником в електронній системі закупівель протягом одного робочого дня після прийняття рішення про закупівлю.
Період для подання цінових пропозицій визначається державним замовником та не може становити менше шести робочих днів з дати розміщення оголошення про проведення відбору на офіційному веб-сайті уповноваженого органу з питань закупівель.
Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 25 Закону №808 одночасно з розміщенням оголошення про проведення відбору державний замовник також оприлюднює проект договору про закупівлю.
Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі і кваліфікаційні критерії до учасників відбору не можуть містити дискримінаційних умов та зменшувати рівень конкуренції.
Відповідно до приписів частин першої-третьої статті 30 Закону №808 особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених цієї статтею.
Оборонні закупівлі на період дії правового режиму воєнного стану здійснюються на основі принципів, визначених статтею 3 цього Закону.
Оборонні закупівлі (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) під час дії правового режиму воєнного стану здійснюються з дотриманням, зокрема, таких вимог:
1) державні замовники протягом одного робочого дня до дати розміщення оголошення про закупівлю надсилають таке оголошення для оприлюднення адміністратором електронної системи закупівель на веб-порталі уповноваженого органу з питань закупівель та/або в електронній системі закупівель.
Перелік інформації, яка включається до оголошення, визначається Кабінетом Міністрів України.
11.11.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №1275 “Деякі питання здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану”, пунктом 1 якої затверджено: особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану (далі - Особливості); Порядок визначення предмета закупівлі під час здійснення закупівель продуктів харчування, послуг із забезпечення комплектами продуктів харчування, послуг щодо забезпечення харчуванням та послуг з організації харчування для особового складу Збройних Сил.
Згідно з пунктом 1 Особливостей ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення оборонних закупівель (далі - закупівлі) для державних замовників у сфері оборони, служб державного замовника, а також військових частин, організацій (установ, закладів), що уповноважуються рішенням державного замовника у сфері оборони на здійснення закупівель та укладення державних контрактів (договорів), (далі - державні замовники) із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану.
Відповідно до пункту 8 Особливостей у разі проведення закупівлі в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України “Про публічні закупівлі”, державний замовник під час розгляду пропозиції учасника спрощеної закупівлі у разі виявлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у складі пропозиції та/або подання яких вимагалося оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, повинен розмістити у строк, який не може бути меншим, ніж два робочих дні до закінчення строку розгляду пропозицій, повідомлення з вимогою виправити невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у його пропозиції, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення державним замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Відповідно до п. 12 Оголошення якщо за результатами розкриття, пропозицій пропозиція Учасника буде визначена найбільш економічно вигідною та під час перевірки документів Учасника Замовником будуть виявлені невідповідності, які підлягають виправленню протягом 24 годин, відповідно до пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених Постановою КМУ від 11 листопада 2022 р. № 1275, Учасник гарантує завантажити документи для виправлення таких невідповідностей протягом 24 годин після розміщення відповідної вимоги Замовника. У випадку не усунення невідповідностей з боку Учасника, Учасник погоджується з тим, що його пропозиція вважається відкликаною. 
Одночасно, відповідно до п. 19 Оголошення шляхом подання пропозиції для участі у закупівлі Учасник підтверджує згоду з усіма умовами проведення закупівлі, що встановлюються Замовником в Оголошенні про проведення спрощеної закупівлі.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником спрощених закупівель у складі пропозиції та/або подання яких вимагається оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, слід розуміти невідповідність інформації та/або документів у значенні, наведеному в п. 43 особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178.
Державний замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника спрощеної закупівлі більш як один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у складі пропозиції.
Державний замовник відхиляє пропозицію учасника спрощеної закупівлі у разі, коли учасник спрощеної закупівлі не виправив виявлені державним замовником після розкриття пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених державним замовником невідповідностей протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України “Про публічні закупівлі” від 25.12.2015 №922-VIII (далі-Закон №922).
Так, частиною дев`ятою статті 3 Закону №922 встановлено, що особливості здійснення закупівель, визначених цим Законом, для гарантованого забезпечення потреб оборони (крім товарів, робіт і послуг, що підлягають закупівлі відповідно до угод у порядку, визначеному пунктом 6 частини п`ятої цієї статті) Міністерством оборони України та його розвідувальним органом, Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національною гвардією України, Національною поліцією України, Державною прикордонною службою України, Службою зовнішньої розвідки України, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державною спеціальною службою транспорту, Державною службою України з надзвичайних ситуацій, Управлінням державної охорони України та іншими військовими формуваннями та/або частинами в особливий період, у період проведення операції об`єднаних сил, антитерористичної операції, у період введення надзвичайного стану встановлюються окремим законом.
Суд зазначає, що частиною першою та другою статті 24 Закону №808 визначено, що спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель - це процедура, що застосовується державним замовником під час дії особливого періоду в Україні або у період введення надзвичайного стану, або у період проведення антитерористичної операції, або у період здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, у разі якщо відомості про закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони не становлять державної таємниці.
Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються у порядку, передбаченому для проведення відкритих торгів Законом України “Про публічні закупівлі”, з урахуванням особливостей, встановлених статтею 23 та розділами I, цього Закону.
Статтею 14 Закону №922 визначено умови здійснення спрощених закупівель.
Так, відповідно до частини першої статті 14 Закону №922 спрощена закупівля проводиться замовником із застосуванням електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону.
Згідно з частиною другою статті 14 Закону №922 спрощена закупівля складається з таких послідовних етапів:
1) оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі;
2) уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі;
3) подання пропозицій учасниками;
4) проведення електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону;
5) розгляд на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмета закупівлі, пропозиції учасника;
6) визначення переможця спрощеної закупівлі та укладення договору про закупівлю;
7) розміщення звіту про результати проведення закупівлі відповідно до статті 19 цього Закону.
Частиною третьою статті 14 Закону №922 встановлено, що в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднюється замовником відповідно до статті 10 цього Закону, обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);
3) інформація про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі;
4) кількість та місце поставки товарів або обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;
5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
6) умови оплати;
7) очікувана вартість предмета закупівлі;
8) період уточнення інформації про закупівлю (не менше трьох робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі в електронній системі закупівель);
9) кінцевий строк подання пропозицій (строк для подання пропозицій не може бути менше ніж два робочі дні з дня закінчення періоду уточнення інформації про закупівлю);
10) перелік критеріїв та методика оцінки пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв;
11) розмір та умови надання забезпечення пропозицій учасників (якщо замовник вимагає його надати);
12) розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);
13) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону в межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків або в грошових одиницях очікуваної вартості закупівлі.
В оголошенні про проведення спрощеної закупівлі може зазначатися інша інформація.
Вимоги до предмета закупівлі, визначені замовником, можуть зазначатися шляхом завантаження окремих файлів до оголошення про проведення спрощеної закупівлі або в електронній формі з окремими полями в електронній системі закупівель.
У вимогах до предмета закупівлі, що містять посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника, замовник може вказати, які аналоги та/або еквіваленти приймаються у пропозиціях учасників (частина четверта статті 14 Закону №922).
Частиною дев`ятою статті 14 Закону №922 визначено, що пропозиції подаються учасниками після закінчення строку періоду уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну та інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), шляхом завантаження необхідних документів через електронну систему закупівель, що підтверджують відповідність вимогам, визначеним замовником.
Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу.
Кожен учасник має право подати лише одну пропозицію, у тому числі до визначеної в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі частини предмета закупівлі (лота).
Пропозиції учасників, подані після закінчення строку їх подання, електронною системою закупівель не приймаються.
Пропозиція учасника повинна містити підтвердження надання учасником забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення передбачено оголошенням про проведення спрощеної закупівлі.
Учасник має право внести зміни або відкликати свою пропозицію до закінчення строку її подання без втрати свого забезпечення пропозиції.
Такі зміни або заява про відкликання пропозиції враховуються, якщо вони отримані електронною системою закупівель до закінчення строку подання пропозицій.
Згідно з частиною десятою статті 14 Закону №922 розкриття пропозицій відбувається у порядку, передбаченому абзацами першим і другим частини першої статті 28 цього Закону.
Замовник розглядає на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі пропозицію учасника, яка за результатами електронного аукціону (у разі його проведення) визначена найбільш економічно вигідною.
Строк розгляду найбільш економічно вигідної пропозиції не повинен перевищувати п`ять робочих днів з дня завершення електронного аукціону (частина одинадцята статті 14 Закону №922).
За умовами частини дванадцятої статті 14 Закону №922 за результатами оцінки та розгляду пропозиції замовник визначає переможця.
Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю замовник оприлюднює в електронній системі закупівель.
У разі відхилення найбільш економічно вигідної пропозиції відповідно до частини тринадцятої цієї статті замовник розглядає наступну пропозицію учасника, який за результатами оцінки надав наступну найбільш економічно вигідну пропозицію.
Наступна найбільш економічно вигідна пропозиція визначається електронною системою закупівель автоматично.
Відповідно до частин тринадцятої-чотирнадцятої статті 14 Закону №922 замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо: 1) пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі; 2) учасник не надав забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; 3) учасник, який визначений переможцем спрощеної закупівлі, відмовився від укладення договору про закупівлю; 4) якщо учасник протягом одного року до дати оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю більше двох разів із замовником, який проводить таку спрощену закупівлю.
Інформація про відхилення пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення замовником оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику, пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.
Учасник, пропозиція якого відхилена, може звернутися до замовника з вимогою надати додаткову аргументацію щодо причин невідповідності його пропозиції умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі. Не пізніше ніж через три робочих дні з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель замовник зобов`язаний надати йому відповідь.
З вищевикладеного вбачається, що Закон №808 визначає загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель, а Закон №922 установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.
Таким чином, законодавчо передбачено можливість здійснення оборонних закупівель за спрощеною процедурою в порядку, визначеному Законом №922-VIII з урахуванням Особливостей №1275 та Закону №808-ІХ.
При цьому, процедури спрощеної закупівлі, визначеної Законом №922-VIII та спрощених торгів із застосуванням електронної системи закупівель, визначеної Законом №808-ІХ не є тотожними, порядок їх проведення врегульовано різними законодавчими актами із встановленням порядку та строків проведення кожного з етапів такої процедури закупівлі.
Відповідно до пункту 12 Оголошення про проведення спрощеної закупівлі, якщо за результатами розкриття пропозицій, пропозиція Учасника буде визначена найбільш економічно вигідною та під час перевірки документів Учасника Замовником будуть виявлені невідповідності, які підлягають виправленню протягом 24 годин, відповідно до пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених Постановою КМУ від 11 листопада 2022 р. № 1275, Учасник гарантує завантажити документи для виправлення таких невідповідностей протягом 24 годин після розміщення відповідної вимоги Замовника. Також керуючись положенням п. 8 Постанови КМУ № 1275 Державний Замовник відхиляє пропозицію Учасника спрощеної закупівлі у разі, коли Учасник спрощеної закупівлі не виправив виявлені державним замовником після розкриття пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у складі своєї пропозиції, та/або змінив предмет закупівлі (його найменування, марку, модель тощо) під час виправлення виявлених державним замовником невідповідностей протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей. 
Згідно з умовами пункту 19 Оголошення, шляхом подання пропозиції для участі у закупівлі Учасник підтверджує згоду з усіма умовами проведення закупівлі, що встановлюються Замовником в Оголошенні.
Тобто, у випадку не усунення невідповідностей з боку Учасника, Учасник погоджується з тим, що його пропозиція вважається відкликаною. 
Як вбачається з матеріалів справи, замовник розмістив повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей у складі пропозиції Позивача протягом 24 годин. 
Позивач подав документи на виконання вимоги. При цьому, при повторному розгляді пропозиції учасника-ТОВ «ІМЕКС МАКС» замовником встановлено невідповідність вимогам Оголошення.
У випадку не усунення невідповідностей з боку Учасника, Учасник обізнаний з тим, що його пропозиція вважається відкликаною, згідно з умовами пункту 19 Оголошення шляхом подання пропозиції для участі у закупівлі, Учасник підтверджує згоду з усіма умовами проведення закупівлі, що встановлюються Замовником в Оголошенні. 
Суд вважає, що позивач приймаючи участь у вказаній закупівлі погоджується з усіма умовами проведення закупівлі, що встановлюються Замовником в Оголошенні. 
Таким чином, оскільки відповідачем обрано спрощену закупівлю за Законом №922-VІІІ з урахуванням Особливостей №1275, то приймаючи оскаржуване рішення про відхилення пропозиції ТОВ «ІМЕКС МАКС» відповідач діяв у межах та у спосіб визначений чинним законодавством. 
Отже, доводи позивача щодо того, що позивач не відкликав свою пропозицію у спірної закупівлі, а от же прийняття відповідачем оскаржуваного рішення, на підставі твердження відповідача про начебто «автоматичне відкликання» позивачем своєї позиції, яке не ґрунтується на нормативно правових актах, спростовується вищенаведеними висновками суду.
Суд також не знаходить підстав для висновку про дискримінаційний характер щодо включення до Оголошення «іншої інформації». 
Вимоги оголошення були однаковими для всіх учасників, строки встановлені відповідно до законодавства, а відсутність у конкретного учасника можливості своєчасно підготувати певні документи не свідчить про порушення принципу недискримінації. 
Так, п. 8 Додатку 2 до Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2022 № 1275 (Інформація, яка включається до оголошення про закупівлю) визначено, що в оголошення може бути включена інша інформація, яку державний замовник вважає за необхідне включити.
Зі змісту наведеного положення вбачається, що законодавець надав державному замовнику певну свободу розсуду (дискрецію) щодо визначення додаткового змісту оголошення, з урахуванням специфіки предмета закупівлі, оборонних потреб та мети ефективного забезпечення публічних інтересів.
Відтак сам факт надання замовнику дискреційних повноважень щодо включення додаткової інформації до оголошення свідчить про визнання законодавцем необхідності індивідуалізації вимог закупівлі залежно від її характеру, що виключає формальний підхід до оцінки таких дій замовника.
Отже, включення до оголошення додаткових вимог або відомостей, які не суперечать імперативним нормам законодавства, є проявом наданого замовнику нормативного розсуду, і саме по собі не може розцінюватися як порушення принципів здійснення публічних закупівель, за умови, що такі вимоги встановлені в межах наданої дискреції, не виходять за межі законодавчого регулювання та не спотворюють зміст і мету процедури закупівлі.
При цьому суд враховує, що позивач фактично взяв участь у процедурі закупівлі, оскільки останнім було подано пропозицію, а отже мав можливість реалізувати своє право на участь у закупівлі.
Окрім цього, суд зазначає, що відповідно до п. 19 Оголошення шляхом подання пропозиції для участі у закупівлі Учасник підтверджує згоду з усіма умовами проведення закупівлі , що встановлюються Замовником в Оголошенні про проведення спрощеної закупівлі.
Водночас, як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, Позивач не скористався передбаченим законом правом звернутися до Замовника із запитами щодо роз`яснення умов закупівлі або із вимогами про усунення можливих порушень на етапі її проведення, а також, подаючи пропозицію, підтвердив згоду з умовами оголошення . 
З огляду на викладене, суд зазначає, що вказана поведінка Позивача підтверджує про прийняття останнім встановлених умов проведення процедури закупівлі, встановлених Замовником.
Суд окремо враховує, що пропозиція Позивача була відхилена з підстав невідповідності вимогам документації, зокрема у зв`язку з неналежним підтвердженням відсутності податкової заборгованості, а також наявністю ознак недостовірності поданих документів. Отже, відхилення пропозиції мало самостійну правову підставу, яка не пов`язана із доводами позивача щодо строків проведення процедури закупівлі.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що замовник під час проведення спірної закупівлі UA-2026-04-07-014329-a діяв у межах наданих йому повноважень та у спосіб, визначений Законом України “Про публічні закупівлі”, та умовами, передбаченими Оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, а відтак підстави для визнання рішення протиправним та скасувати його, а також зобов`язання поновити розгляд пропозиції та прийняти рішення про намір укласти з позивачем договір про закупівлю відсутні, а позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Таким чином, керуючись завданнями та основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відмову у їх задоволенні у повному обсязі.
Інші доводи та заперечення сторін не спростовують вище встановленого судом та не мають визначального значення для вирішення спору по суті.
Судом враховується, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно положень ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
У зв`язку з відмовою у задоволенні адміністративного позову відсутні підстави для розподілу судових витрат згідно з приписами ст. 139 КАС України.
Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 282 КАС України, суд, -
в и р і ш и в:
У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідно до частини четвертої статті 282 КАС України апеляційні скарги на судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених цією статтею, можуть бути подані до Шостого апеляційного адміністративного суду у дводенний строк з дня їх проголошення. У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом двох днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лиска І.Г.