Справа № 675/465/26 
Провадження № 2/675/660/2026 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
(з а о ч н е)
"01" травня 2026 р. м. Ізяслав
Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого - 
судді Демчука П.В., 
за участю: секретаря судового засідання Григор`євої О.С., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду в. м. Ізяслав цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, 
В С Т А Н О В И В :

У березні 2026 року Акціонерне товариство «АКЦЕНТ-БАНК» (далі - АТ «А-БАНК») звернулось до Ізяславського районного суду Хмельницької області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. В обґрунтування позову зазначається, що 20 листопада 2025 року ОСОБА_1 приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-БАНКУ з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. 
20.11.2025 року відповідачем підписано заяву щодо встановлення кредитного ліміту, на підставі якої йому відкрито поточний рахунок, встановлено на нього відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку як засіб доступу до рахунку. За договором про надання банківських послуг від 20.11.2025 р. позивач надав ОСОБА_1 кредит у виді встановленого кредитного ліміту в сумі 10000 грн., строком на 24 місяці, зі сплатою процентів у розмірі 85 % на рік. Відповідач зобов`язався повернути кредит і сплатити проценти за користування кредитними коштами.
ОСОБА_1 не виконав обов`язків за кредитним договором, у зв`язку з чим станом на 27 березня 2026 року виникла заборгованість за даним кредитним договором у розмірі 12 875,37 грн., яка складається з: 9831,45 грн. заборгованості за тілом кредиту, 2915,32 грн. заборгованості за відсотками, 128,6 грн. заборгованість за пенею.
Такими діями відповідач порушує права та інтереси Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК», тому позивач звернувся до суду та просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором та повернути на його користь судові витрати.
Ухвалою судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 30 березня 2026 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.
Представник позивача АТ «АКЦЕНТ-БАНК» у судове засідання не з`явився, у позовній заяві просить розгляд справи проводити за відсутності представника позивача, зазначає, що проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, відзив на позов не подав, про причини неприбуття суд не повідомив.
Відповідно до змісту частини 7 статті 128, пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Як вбачається з відповіді № 2529463 від 30.03.2026 р. з Єдиного державного демографічного реєстру місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване у АДРЕСА_1 .
Надіслана ОСОБА_1 судова повістка повернулася до суду із повідомленням про причини повернення «відмова». Такі дані вказані на поштовому конверті, який повернувся до суду у зв`язку з неможливістю вручення судової повістки на 01 травня 2026 року, тому суд вважає, що відповідач повідомлений належним чином.
У відповідності до положень статей 223 частини 4, 280-284 ЦПК України суд за згодою представника позивача вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів в порядку заочного розгляду.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення частково з наступних підстав.
Судом встановлено, що 20.11.2025 року відповідачем підписано заяву про надання послуг «Швидка готівка» № АВНОСТ155101763630030755, на підставі якої йому відкрито поточний рахунок, встановлено на нього відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку № НОМЕР_1 як засіб доступу до рахунку. 
За договором про надання банківських послуг від 20.11.2025 р. позивач надав ОСОБА_1 кредит у виді встановленого кредитного ліміту в сумі 10 000 грн., строком на 24 місяці, зі сплатою процентів у розмірі 85 % на рік. Відповідач зобов`язався повернути кредит і сплатити проценти за користування кредитними коштами. Строк повернення кредиту до 19.11.2027 року. 
За змістом абз. 7 п. 18 Заяви про надання послуги «Швидка готівка», підписана відповідачем своїм підписом за ідентифікатором підтвердив, що дана заява разом з умовами та правилами надання банківських послуг, що розміщені на сайті www.a-bank.com.ua, таблицею обчислення загальної вартості кредиту становить договір.
Згідно меморіального ордера № TR.51004813.37718.4849 від 20.11.2025 р. АТ «АКЦЕНТ-БАНК» перерахувало ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 10 000 грн. згідно кредитного договору № АВНОСТ155101763630030755 від 20.11.2025 року.
Згідно заяви ОСОБА_1 про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 03 вересня 2025 року відповідач просила банк відкрити йому поточний рахунок НОМЕР_2 та встановити кредитний ліміт на наступних умовах. Вид послуги - відкриття та обслуговування поточного рахунку. Вид кредиту - кредитний ліміт на поточний рахунок. Тип кредиту - кредитування рахунку. Пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001 %. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4% на місяць. Строк кредитування (строк дії кредитної лінії) - 240 місяців. Кредит надається клієнту відповідно до тарифів, які розміщуються на веб-сайті банку у розділі «Картки».
Вказана заява підписана ОСОБА_1 03 вересня 2025 року цифровим власноручним підписом.
Згідно з розрахунком АТ «А-БАНК» станом на 27 березня 2026 року заборгованість ОСОБА_1 становить 12 875,37 грн., яка складається з: 9831,45 грн. заборгованості за тілом кредиту, 2915,32 грн. заборгованості за відсотками, 128,6 грн. заборгованість за пенею.
Статтею 11 ЦК України встановлено, що договори та інші правочини є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).
За змістом статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України).
У силу частини першої статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно з частиною першою статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Як передбачено частиною першою статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Із положень частини третьої статті 11 Закону України від 03 вересня 2015 року № 675-VIII «Про електронну комерцію» слідує, що електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.
Відповідно до частини четвертої статті 11 Закону № 675-VIII пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах.
За змістом частини шостої статті 11 Закону № 675-VIII відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана, зокрема, шляхом заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону.
Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (стаття 12 Закону № 675-VIII).
У силу пункту 6 частини першої статті 3 Закону № 675-VIII електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.
Частиною першою статті 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України (положення якої застосовуються до спірних правовідносин на виконання частини другої статті 1054 ЦК України) позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.
У частині першій статті 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 612 ЦК України).
За змістом статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів.
За своїми правовими ознаками кредитний договір є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої кредитодавець бере на себе зобов`язання надати кредит і набуває право вимоги на повернення грошових коштів і сплати процентів, а позичальник має право вимагати надання кредиту та несе зобов`язання щодо своєчасного його повернення та сплати процентів.
Такий договір має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами.
Сторони вправі укласти кредитний договір у електронній формі шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Цей договір скріплюється електронним підписом сторін і прирівнюється до письмового договору.
Предметом виконання грошового зобов`язання за кредитним договором є певна грошова сума, що має бути сплачена боржником кредитору.
Враховуючи презумпцію відплатності кредитного договору, позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити проценти за користування грошовими коштами, якщо інше не встановлено договором.
Зобов`язання має виконуватися належним чином, у тому числі відповідно до умов договору та вимог закону.
Боржник визнається таким, що прострочив виконання зобов`язання за договором, якщо він не приступив до його виконання, тобто не виконує дій, які випливають із змісту зобов`язання, в строки, встановлені договором.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, у зв`язку з чим учасники справи мають довести належними та допустимими доказами обставини, на які вони посилаються, а суд зобов`язаний надати належну оцінку цим доказам.
Досліджені судом докази вказують на те, що АТ «А-БАНК» і ОСОБА_1 уклали в електронній формі кредитний договір, який підписаний сторонами електронним підписом.
При укладенні кредитного договору відповідачем вчинено ряд дій, без здійснення яких договір був би не укладеним, що в свою чергу підтверджує укладання вказаного договору в електронній формі.
ОСОБА_1 був належним чином ознайомлений з умовами вищевказаного кредитного договору, отримав кредитні кошти, однак не виконував грошові зобов`язання по поверненню кредитних коштів, а тому заборгованість по договору кредиту в межах строку кредитування підлягає стягненню за рішенням суду.
Вирішуючи питання щодо стягнення з відповідача заборгованості за пенею в сумі 128,60 грн. суд дійшов таких висновків.
24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 рокує Дія воєнного стану в Україні неодноразово продовжувалася та діє дотепер.
Відповідно до Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Встановлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Із зазначеного слідує, що законодавець звільнив позичальників від відповідальності визначеної статтею 625 ЦПК України, а також неустойки (штрафу, пені) та від інших платежів за прострочення виконання зобов`язань за договором, які були нараховані у період дії в Україні воєнного стану, тобто з 24.02.2022 р. такі нарахування підлягають списанню.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що вимоги щодо стягнення заборгованості за пенею в сумі 128,60 грн. задоволенню не підлягають, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість за кредитним договором № № АВНОСТ155101763630030755 від 20.11.2025 року в розмірі 12 746,77 грн., яка складається з: 9831,45 грн. заборгованості за тілом кредиту, 2915,32 грн. заборгованості за відсотками.
Відповідач ОСОБА_1 не оспорив заборгованості за кредитним договором, власного розрахунку не надав та не надав суду доказів погашення кредитної заборгованості.
Виходячи з того, що вимоги позивача задоволено судом на 99 % (12 746,77/12875,37х100), з урахуванням приписів п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені ним судові витрати пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, а саме судовий збір у сумі 2635,77 грн. (2662,40х99%).
Відповідно до ст.ст. 1, 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Враховуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи, вважаю, що позовні вимоги слід задовольнити частково.
Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 76-81, 89, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд
У Х В А Л И В :

Позовну заяву акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП – НОМЕР_3 , зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» (місце знаходження - м. Дніпро, вул. Батумська, 11; код ЄДРПОУ 14360080) заборгованість за кредитним договором № АВНОСТ155101763630030755 від 20.11.2025 року в розмірі 12 746 (дванадцять тисяч сімсот сорок шість) гривень 77 (сімдесят сім) копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП – НОМЕР_3 , зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» (місце знаходження - м. Дніпро, вул. Батумська, 11; код ЄДРПОУ 14360080) судовий збір у розмірі 2635 (двох тисяч шістсот тридцяти п`яти) гривень 77 (сімдесяти семи) копійок.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте Ізяславським районним судом Хмельницької області за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи
Учасники справи:
Позивач – Акціонерне товариства «АКЦЕНТ-БАНК» - місце знаходження: м. Дніпро, вул. Батумська, 11; код ЄДРПОУ 14360080;
Відповідач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП – НОМЕР_3 , зареєстрований та проживаючий в АДРЕСА_1 

Суддя П.В.Демчук