ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2026 м. Дніпро Справа № 904/174/26

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Фещенко Ю.В. (доповідач),
суддів: Золотарьової Я.С., Мартинюка С.В., 

за участю секретаря судового засідання Янкіної Г.Д.

та представників:

від скаржника (відповідача за первісним позовом): Борисенко В.А. (в залі суду);
від позивача за первісним позовом: Мельник К.О. (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба"

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2026 (ухвалене суддею Мілєвою І.В. у м. Дніпрі, повне рішення складене 24.04.2026) у справі № 904/174/26
та 
на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 (ухвалене суддею Мілєвою І.В. у м. Дніпрі, повне додаткове рішення складене 13.05.2026) у справі № 904/174/26

за первісним позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (м.Дніпро) 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" (м. Дніпро) 
про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в загальному розмірі 31 362 грн 71 коп. 
та
за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" (м. Дніпро)
до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (м. Дніпро)
про скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2026 у справі №904/174/26: 
- первісний позов задоволено повністю та стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" 31 362 грн 71 коп., з яких: 30 651 грн 62 коп. - заборгованість за необліковану електричну енергію, 249 грн 41 коп. - 3% річних, 461 грн 68 коп. - інфляційні втрати, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 662 грн 40 коп.;
- у задоволенні зустрічного позову відмовлено повністю.
Рішення обґрунтоване наступним: 
- відповідно до листа Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради № 3/12-2864 від 09.06.2025 будинок № 8 по вул. Віктора Мерзленка з 31.05.2019 було передано в управління Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба". Також в матеріалах справи міститься договір про надання послуги з управління багатоквартирним будинком № 25-015008 від 05.12.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" (управитель) та співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: вул. В. Мерзленка, буд. 8 (співвласник), відповідно до пункту 1.1. якого управитель зобов`язується надавати співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинком, що розташований за адресою: вул. В. Мерзленка, буд. 8, а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послугу з управління згідно з вимогами законодавства та умовами цього договору;
- 29.05.2025 представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" було здійснено перевірку ТОВ "Аварійна сервісна служба" щодо дотримання вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії у житловому будинку, розташованому за адресою: м. Дніпро, вул.В. Мерзленка, 8. В ході перевірки у будинку АДРЕСА_1 було виявлено порушення пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки, без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, до електричної мережі, що не є власністю АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано алюмінієвим дротом АППВ 2Х2,5 кв. мм Т1, Т2, Т3 від ВА 25 А в ОПШ 1,2,3 під`їздів житлового будинку. З приводу виявленого порушення представниками позивача був складений Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025. Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 був складений за участю особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, а саме - Курдакової З.В.;
- 02.06.2025 на адресу відповідача був направлений лист від 02.06.2025 № 25316/1001 із запрошенням на засідання комісії по розгляду Акта про порушення на 17.07.2025 о 13:00 за адресою вул. Князя Ярослава Мудрого, 40, каб. 58. В якості доказу направлення на адресу відповідача за первісним позовом вказаного листа позивач надав до суду копії списку згрупованих відправлень та фіскального чеку. Відповідно до трекінгу Укрпошти вказаний лист було вручено одержувачу 09.06.2025;
- 17.07.2025 відбулося засідання комісії по розгляду Акта про порушення, на якому було вирішено перенести розгляд Акта про порушення на 21.08.2025 на підставі отриманого листа відповідача від 14.07.2025, про що складено Протокол засідання комісії № 7-17 від 17.07.2025. 21.07.2025 на адресу відповідача за первісним позовом було направлено лист № 32753/1001 від 21.07.2025, яким повідомлено, що засідання комісії по розгляду Акта про порушення №Дн 004174 від 29.05.2025 перенесено на 21.08.2025 о 14:00. В якості доказу направлення на адресу відповідача за первісним позовом вказаного листа позивач надав до суду копії списку згрупованих відправлень та фіскального чеку. Відповідно до трекінгу Укрпошти вказаний лист було вручено одержувачу 25.07.2025;
- 21.08.2025 комісією енергопостачальника за результатами розгляду Акта про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 було прийнято рішення, оформлене Протоколом № 8-44 засідання комісії щодо розгляду Акта про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії. Нарахування було здійснено відповідно до пункту 8.4.12 по формулі 8 ПРРЕЕ; період нарахування з 29.05.2024 по 29.05.2025; за недораховану електричну енергію оплаті підлягає 30 651 грн 62 коп. Відповідно до Протоколу № 8-44 від 21.08.2025 на засідання комісії представник ТОВ "Аварійна сервісна служба" не з`явився;
- на оплату недоврахованої електроенергії по Акту № Дн 004174 від 29.05.2025 на суму 30 651 грн 62 коп. позивачем виставлено рахунок № 250180537833 від 21.08.2025;
- листом № 38961/1001 від 01.09.2025 на адресу відповідача за первісним позовом було направлено копію Протоколу № 8-44 від 21.08.2025, розрахунку по Акту про порушення та рахунок від 21.08.2025. В якості доказу направлення на адресу відповідача вказаного листа позивач надав до суду копії списку згрупованих відправлень та фіскального чеку. Відповідно до трекінгу Укрпошти (№ 0601187583326) копія протоколу № 8-44 від 21.08.2025, розрахунок по Акту про порушення та рахунок від 21.08.2025 були отримані відповідачем 08.09.2025;
- відповідно до пункту 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії відповідач за первісним позовом повинен був оплатити рахунок № 250180537833 від 21.08.2025 по Акту про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 у строк до 08.10.2025 включно (08.09.2025 + 30 календарних днів). Однак, відповідачем за первісним позовом не подано доказів оплати виставленого рахунку № 250180537833 від 21.08.2025 на суму 30 651 грн 62 коп.;
- з урахуванням встановлених обставин, убачається, що у відповідача за первісним позовом виникло зобов`язання по відшкодуванню позивачу вартості недоврахованої електроенергії за період з 29.05.2024 по 29.05.2025 на загальну суму 30 651 грн 62 коп. З огляду на викладене, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню первісні позовні вимоги про стягнення з відповідача вартості недоврахованої електричної енергії в розмірі 30 651 грн 62 коп.;
- також позивач нарахував та просить стягнути з відповідача 3 % річних за період з 09.10.2025 по 15.01.2026 у розмірі 249 грн 41 коп. та інфляційні втрати за період з жовтня 2025 року по грудень 2025 року по у розмірі 461 грн 68 коп. Зважаючи на те, що має місце прострочення виконання зобов`язання є правомірними та такими, що підлягають задоволенню первісні позовні вимоги про стягнення з відповідача 31 362 грн 71 коп., з яких: 30 651 грн 62 коп. - заборгованість за необліковану електричну енергію, 249 грн 41 коп. - 3% річних, 461 грн 68 коп. - інфляційні втрати;
- 30.01.2026 Товариство з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" подало через систему "Електронний суд" зустрічну позовну заяву, в якій просить суд скасувати рішення комісії Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" по розгляду акта про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке оформлене Протоколом від 21.08.2025 № 8-44, прийняте на підставі Акту про порушення від № Дн 004174 від 29.05.2025;
- з аналізу пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії вбачається, що акт про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії може бути складений або в присутності безпосередньо самого споживача, або його представника, або в присутності іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки;
- спірний Акт про порушення був складений за участі представників відповідача за зустрічним позовом та особи, що допустила представників відповідача на об`єкт для проведення перевірки, - Курдакової З.В. По всьому тексту Акту про порушення зазначено, що Курдакова З.В. є допускаючою особою, а не представником позивача за зустрічним позовом. Вказане відповідає вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії щодо складання та підписання акту про порушення. При цьому в спірному Акті про порушення зазначені паспортні дані допускаючої особи, що також повністю відповідає вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії та унеможливлює виникнення будь-яких сумнівів щодо цієї особи. Таким чином, Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 був складений уповноваженими представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" за участі особи, що допустила представників відповідача на об`єкт для проведення перевірки у відповідності до вимог пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії;
- до матеріалів справи позивачем за зустрічним позовом долучено заяву свідка ОСОБА_1 , в якій Курдакова З.В. зазначила, що 29.05.2025 перебувала за адресою: АДРЕСА_2 ; до неї звернулися представники АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" з вимогою підписати Акт перевірки, на що Курдакова З.В. погодилася поставити підпис та надати свої паспортні дані; проте офіційно заявляє, що: Курдакова З.В. не брала участі у проведенні перевірки та не була присутня при виявленні будь-яких порушень; зі змістом та сутністю підписаного Акту ОСОБА_1 не була ознайомлена та не розуміла його значення.; Курдакова З.В. не надавала представникам ДТЕК допуску до об`єкта перевірки, оскільки він є місцем загального користування і доступ до нього був вільним;
- обставини допуску особою представників ДТЕК до об`єкта перевірки, участі особи у проведенні перевірки та при виявленні порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії, а також ознайомлення особи зі змістом та сутністю акта про порушення встановлюються відповідно до даних акта про порушення. Таким чином, згідно з частиною 2 статті 87 Господарського процесуального кодексу показаннями свідків не можуть встановлювати, зокрема, обставини, які підтверджують факт допуску особою представників ДТЕК до об`єкта перевірки, участі особи у проведенні перевірки та при виявленні порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії, а також ознайомлення особи зі змістом та сутністю Акта про порушення. Господарський суд наголосив, що Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 був складений уповноваженими представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" за участі особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, а саме - Курдакової З.В. В графі "за участю особи, яка допустила представників АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" на об`єкт (територію) споживача" Акта про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025, зазначено: "допускаюча особа ОСОБА_1 " та зазначено її паспортні дані. Також в графі "з Актом про порушення ознайомлений споживач (представник споживача або інша особа, яка допустила представників АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" на об`єкт (територію) споживача)" зазначено: "допускаюча особа ОСОБА_1 " зазначено паспортні дані вказаної особи та міститься її підпис. Будь-яких зауважень чи заперечень, зокрема з приводу допуску Курдакової Зої Вікторівни представників ДТЕК до об`єкта перевірки, участі ОСОБА_1 у проведенні перевірки та при виявленні порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії, а також ознайомлення ОСОБА_1 зі змістом та сутністю Акта про порушення, тощо Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 не містить. Розділ "Зауваження до складеного акту" Акта про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 не містить жодних зауважень чи заперечень, в тому числі зі сторони ОСОБА_1 . Враховуючи викладене, надана позивачем за зустрічним позовом заява свідка ОСОБА_1 не є належним доказом, який підтверджує факт складання Акта про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 за відсутності особи, яка допустила представників АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" на об`єкт (територію) споживача;
- відповідно до пункту 43 Правил № 712 управитель зобов`язаний укласти з виконавцем послуги з постачання електричної енергії договір про постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку, забезпечувати виконання умов такого договору та контроль якості цих послуг. З викладеного вбачається, що послуга з управління, яка надається управителем багатоквартирного будинку, включає в себе, серед іншого, купівлю електричної енергії управителем для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку. Також відповідно до норм чинного законодавства України управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний укласти з виконавцем послуги з постачання електричної енергії договір про постачання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку. З огляду на викладене, саме Товариство з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба", як управитель багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 , є відповідальним за правомірне придбання електричної енергії для освітлення місць загального користування та правомірне користування електроенергією в місцях загального користування. Саме на Товариство з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" нормами чинного законодавства покладений обов`язок з укладання договорів про надання послуги з постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна вищезазначеного багатоквартирного будинку, а також інших договорів, необхідних для надання відповідної послуги, та обов`язок із забезпечення виконання умов цих договорів. В той же час, доказів укладання договорів про надання послуги з розподілу та постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 , Товариством з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" до суду не надано;
- враховуючи викладене, відповідачем за зустрічним позовом при виявленні порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії у будинку АДРЕСА_1 правомірно складено Акт про порушення відносно Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба", як управителя зазначеного будинку, та здійснено відповідні донарахування;
- з моменту набуття позивачем за зустрічним позовом статусу управителя будинку за адресою м. Дніпро, вул. вул. В. Мерзленка, 8, в силу норм чинного законодавства, позивач за зустрічним позовом є відповідальним за правомірне придбання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку та є відповідальним за правомірне споживання електричної енергії в місцях загального користування. Однак, позивач, у період з моменту набуття статусу управителя будинку не забезпечив правомірне освітлення місць загального користування у спірному будинку та фактично проігнорував зобов`язання, покладені на нього нормами законодавства про надання послуг з управління багатоквартирним будинком. В даному випадку, не здійснення фізичного від`єднання відповідачем електроустановок попереднього споживача після припинення договірних відносин з ним, жодним чином не спростовує факту несанкціонованого, самовільного підключення позивача за зустрічним позовом до електричної мережі місць загального користування за відсутності укладених договорів на розподіл та постачання електричної енергії, без погодженого з відповідачем підключення електроустановок та електропроводки до електричної мережі, без наявності проектних рішень та договорів на відповідне підключення, а також не змінює кваліфікацію виявленого порушення;
- відповідно до підпункту 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку;
- з аналізу підпункту 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії вбачається, що відповідальність за ним у споживача настає у разі самовільного, непогодженого з ОСР підключення електроустановок до електричної мережі без законних на те підстав, тобто без укладення відповідних договорів та/або без належного обліку, за схемою, що не передбачена проектними рішеннями або договором, що призводить до протиправного споживання електроенергії;
- споживання електричної енергії у будинку АДРЕСА_1 у місцях загального користування на момент складання спірного Акта про порушення здійснювалося несанкціоновано, за відсутності укладених договорів на розподіл та постачання електричної енергії, без погодженого з відповідачем підключення електроустановок та електропроводки до електричної мережі, без наявності проектних рішень та договорів на відповідне підключення, за відсутності улаштованого, повіреного, введеного в експлуатацію відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії вузла обліку;
- виявлене за адресою м. Дніпро, вул. В. Мерзленка, 8 несанкціоноване підключення до електричної мережі в даному випадку становить склад правопорушення, передбаченого підпунктом 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, як самовільне підключення з порушенням схеми обліку;
- в свою чергу відсутність в даному випадку приладу обліку не спростовує факту несанкціонованого підключення позивача за зустрічним позовом до електричної мережі місць загального користування за схемою, що не відповідає проєктним рішенням чи договору, за відсутності укладених позивачем договорів на розподіл та постачання електричної енергії, без погодженого з відповідачем підключення електроустановок та електропроводки до електричної мережі, без наявності проєктних рішень та договорів на відповідне підключення. Враховуючи викладене, твердження позивача за зустрічним позовом про те, що відсутність приладу обліку унеможливлює кваліфікацію даного підключення за підпунктом 7 пункту 8.4.2, є необґрунтованими та безпідставними;
- господарський суд вважає, що Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 та Протокол № 8-44 від 21.08.2025 складені відповідно до вимог чинного законодавства України та з дотриманням вимог нормативно-правових актів, зокрема Правил роздрібного ринку електричної енергії. Будь-яких належних та достовірних доказів, які б свідчили про відсутність вини Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" у виявленому порушенні Правил роздрібного ринку електричної енергії, до суду не надано. З огляду на вищевикладене, господарський суд вважає зустрічні позовні вимоги необґрунтованими, недоведеними, а отже, такими, що не підлягають задоволенню.

Не погодившись з вказаним судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" звернулось до Центрального апеляційного господарського суду за допомогою системи "Електронний суд" з апеляційною скаргою (вх. № суду 50202 від 13.05.2026), в якій просить:
- скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2026 у справі № 904/174/26 повністю та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні первісного позову Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" про стягнення 30 651 грн 62 коп. основного боргу за необліковану електричну енергію, 249 грн 41 коп. 3% річних, 461 грн 68 коп. інфляційних втрат відмовити; зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про скасування рішення комісії Дніпровського розрахункового центру АТ "ДТЕК Дніпровські електричні мережі" з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, оформленого Протоколом від 21.08.2025 № 8-44, прийнятого на підставі Акту про порушення від № Дн 004174 від 29.05.2025 - задовольнити повністю.
В апеляційній скарзі скаржник також просив апеляційний господарський суд витребувати від АТ "ДТЕК Дніпровські електричні мережі" інформацію та належним чином засвідчені копії документів, а саме: 
- інформацію щодо того, чи укладалися у період з моменту введення в експлуатацію багатоквартирного житлового будинку № 8 по вулиці Віктора Мерзленка (раніше – Хуліана Грімао) у місті Дніпрі до 05.12.2018 будь-які договори про постачання електричної енергії, про надання послуг з розподілу або про користування електричною енергією для забезпечення потреб освітлення місць загального користування за вказаною адресою (із зазначенням виду кожного договору, його сторін та періоду дії), та належним чином засвідчені копії таких договорів з усіма додатками та додатковими угодами; 
- докази здійснення АТ "ДТЕК Дніпровські електричні мережі" технічних заходів щодо відключення та фактичного від`єднання електроустановок останньої особи, з якою у АТ "ДТЕК Дніпровські електричні мережі" або його правопопередником до 05.12.2018 був укладений договір про постачання електричної енергії та / або про надання послуг з розподілу та / або про користування електричною енергією для забезпечення потреб освітлення місць загального користування за адресою: м. Дніпро, вул. Віктора Мерзленка (раніше – Хуліана Грімао), буд.8.
Апеляційна скарга обґрунтована наступними обставинами:
- судом не надано оцінку факту відсутності самовільного підключення з боку ТОВ "АСС" та протиправної бездіяльності оператора системи розподілу;
- 02.03.2026 Товариство з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" подало до суду першої інстанції клопотання про витребування доказів, в якому просило суд витребувати у Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" наступну інформацію та належним чином засвідчені копії документів: інформацію щодо того чи укладалися у період з моменту введення в експлуатацію багатоквартирного житлового будинку № 8 по вул. Віктора Мерзленка (раніше – Хуліана Грімао) у місті Дніпрі до 05.12.2018 будь-які договори про постачання електричної енергії, договори про надання послуг з розподілу електричної енергії або договори про користування електричною енергією для забезпечення потреб освітлення місць загального користування, сходових клітин та інших технічних цілей за вказаною адресою, із зазначенням дати укладення та номерів таких договорів, повних найменувань сторін, виду (предмету) кожного договору, а також точних періодів їх дії; належним чином засвідчені копії вказаних вище договорів з усіма додатками та додатковими угодами до них; копію проєктної документації на освітлення місць загального користування з обладнаною точкою комерційного обліку споживання електроенергії, присвоєним EIC кодом та дозволеною проєктною потужністю за адресою місто Дніпро, вул. Віктора Мерзленка (раніше – Хуліана Грімао), будинок 8. Ухвалою від 02.03.2026 Господарський суд Дніпропетровської області відмовив у задоволенні зазначеного клопотання, мотивувавши своє рішення тим, що заявником належним чином не обґрунтовано, які обставини підтвердять чи спростують витребувані докази. ТОВ "АСС" не може погодитися з таким процесуальним рішенням суду першої інстанції та вважає його незаконним, виходячи з наступного. Однією з підстав зустрічного позову ТОВ "АСС" є відсутність з боку ТОВ "АСС" будь-яких дій з підключення до електромережі. Отже, для правильного та об`єктивного вирішення спору було необхідно встановити, чи вчинялися вказані операції комутації після набуття ТОВ "АСС" статусу управителя багатоквартирного будинку. Витребування доказів, а саме: інформації щодо укладання з попередніми споживачами або балансоутримувачами договорів про постачання чи розподіл електричної енергії у період до 05.12.2018 (дата укладення договору № 25-015008 про надання послуг з управління багатоквартирним будинком), безпосередньо було направлене на підтвердження того факту, що об`єкт був підключений до мережі на законних підставах ще до початку надання послуг з управління будинком з боку ТОВ "АСС". За наявності відповідних договорів у минулому та за відсутності доказів фізичного від`єднання електроустановок попереднього користувача самим АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" (як того вимагає Кодекс систем розподілу), наявність напруги на об`єкті є прямим наслідком бездіяльності оператора системи розподілу, а не наслідком вчинення активних комутаційних дій новим управителем. Таким чином, витребувана інформація безпосередньо стосувалася предмета доказування і була необхідна для спростування наявності у діях ТОВ "АСС" складу правопорушення, передбаченого підпунктом 7 пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відмовляючи у задоволенні клопотання ТОВ "АСС", суд першої інстанції ще на стадії підготовчого провадження надав оцінку витребуваним доказам на предмет їх належності та достатності для спростування обставин, викладених в Акті про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025. Таке рішення суду не узгоджується з нормами процесуального закону. Оскільки суд першої інстанції необґрунтовано відмовив у витребуванні цих доказів, наявні визначені процесуальним законом підстави для їх витребування судом апеляційної інстанції;
- самовільне підключення, про яке йде мова у підпункті 7 пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, полягає в усвідомленій активній поведінці (діях) користувача, яка реалізується шляхом виконання ним певних операцій комутації. Тобто, для кваліфікації дій особи за підпунктом 7 пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, необхідно, щоб така особа втрутилася у систему розподілу та самовільно здійснила підключення до електромережі, виконавши відповідні операції комутації. Однак, жодного втручання у систему розподілу та жодних операцій комутації ТОВ "АСС" не здійснювало. Навпаки, дана ситуація стала можливою через порушення самим ДТЕК положень законодавства. Зібраними у справі доказами підтверджується, що житловий будинок за адресою: вул. Віктора Мерзленка (раніше – Хуліана Грімау) буд. 8 з 15.11.2017 було передано з балансу КП "ЖЕП № 25" на баланс КП "Жилсервіс-2". Відповідно до рішення виконкому міської ради від 23.06.2020 № 697 "Про внесення змін до рішення виконкому міської ради від 22.10.2019 № 1026 "Про погодження актів списання з балансу КП "Жилсервіс-2" ДМР багатоквартирних житлових будинків" було погоджено акти списання з балансу КП "Жилсервіс-2" ДМР вищезазначеного будинку. Від 27.10.2016 управителем у житлових будинках у Новокодацькому районі було призначено КП "Жилсервіс-2". Від 28.12.2017 управителем у житлових будинках у Новокодацькому районі на 2018 рік було призначено КП "Жилсервіс-2". Таким чином з 2016 року будинок за адресою: м. Дніпро, вул. Мерзленка, буд. 8 був на балансі у КП "Жилсервіс-2" та КП "ЖЕП № 25", управителем зазначеного будинку було КП "Жилсервіс-2". Норми законодавства передбачають, що: розподіл електричної енергії до точки розподілу електроустановки споживача за відсутності відповідного договору не допускається; у разі розірвання договору про надання послуг з розподілу електричної енергії оператор системи розподілу здійснює технічні заходи щодо відключення та фактичного від`єднання електроустановок (об`єкта в цілому) від електричних мереж; при розірванні договору з енергопостачальником, останній, керуючись Кодексом систем розподілу, Правил роздрібного ринку електричної енергії, звертається листом до ОСР, в якому зазначається в тому числі необхідність відключення електроустановок; під час здійснення технічних заходів щодо припинення розподілу електричної енергії ОСР у присутності користувача здійснює фіксацію показів приладу обліку користувача на момент припинення розподілу електричної енергії. В даному випадку в порушення вимог законодавства позивач за первісним позовом не здійснив відключення електроустановок (об`єкта) після припинення дії договору з попереднім користувачем КП "Жилсервіс-2", а суд першої інстанції неправомірно відмовив ТОВ "АСС" у витребуванні доказів на підтвердження цієї обставини;
- у зустрічній позовній заяві ТОВ "АСС" зазначалося, що останнім не виконувалось жодних операцій комутації в місцях контактних з`єднань з метою подачі напруги на електроустановку, і, відповідно, не здійснювалось самовільне підключення, що виключає його відповідальність за підпунктом 7 пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії. Будь-які обставини, які б свідчили про те, що ДТЕК було здійснено відключення та фактичне від`єднання електроустановок попереднього користувача зі складанням відповідних документів за участю попереднього користувача, які б це підтверджували, а також, що ТОВ "АСС" були здійснені дії із самовільного підключення до мережі після такого від`єднання, в складеному ДТЕК Акті про порушення не наведені. Будь-які докази, які б підтверджували ці обставини, в матеріалах справи відсутні. Продовження розподілу електричної енергії за адресою місто Дніпро, вул. Віктора Мерзленка 8 є виключно наслідком невиконання ДТЕК імперативних вимог Кодексу систем розподілу щодо фізичного відключення попереднього споживача після припинення договору з ним. Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 4 частини 2 статті 77); неукладення договорів відповідно до вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (пункт 13 частини 2 статті 77). З наведеної норми закону очевидно, що "самовільне підключення" та "неукладення договорів" є окремими, самостійними складами правопорушень, які мають різну об`єктивну сторону. Для кваліфікації дій особи за підпунктом 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, навіть у випадку відсутності укладеного договору з оператором системи, такою особою має бути здійснене, власне, підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, яким відповідно до пункту 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії є виконання операцій комутації в місцях контактних з`єднань. Згідно з підпунктом 1 пункту 7.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, наслідком правопорушення, яке полягає у неукладенні договору з оператором системи, є припинення постачання електричної енергії, в той час як для кваліфікації дій особи за підпунктом 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, окрім доведення факту неукладення договору, необхідним є також доведення факту здійснення особою підключення, тобто виконання нею операцій комутації в місцях контактних з`єднань. В оскаржуваному рішенні суду першої інстанції не була надана правова оцінка наведеним вище обставинам, що призвело до неправильного вирішення справи;
- що стосується посилань суду першої інстанції на наданий представником ДТЕК Акт про порушення № 013518 від 07.07.2020 та Акт про усунення порушення від 07.07.2020, нібито складені раніше за адресою м. Дніпро, вул. Віктора Мерзленка, 8, то у відповіді на відзив представником ТОВ "АСС" зазначалося, ТОВ "АСС" про ці акти нічого не відомо. Як видно з копій вищезазначених Актів, долучених представником ДТЕК до матеріалів справи, підписи представника ТОВ "АСС" у них відсутні;
- відповідно до пункту 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Таким чином, Акт про порушення № 013518 від 07.07.2020, який не був розглянутий комісією ДТЕК, є недійсним, не створює будь-яких правових наслідків та не міг бути використаний в суді в якості доказу на підтвердження тих обставин, які в ньому зазначені. Натомість, суд першої інстанції помилково врахував його в якості доказу у справі;
- судом безпідставно ототожнено статус управителя зі статусом споживача і балансоутримувача електричних мереж. Внутрішньобудинкові електричні мережі належать на праві спільної сумісної власності виключно власникам квартир та нежитлових приміщень цього будинку. Управитель багатоквартирного будинку, який надає послугу з управління, не набуває права власності на спільне майно співвласників, а лише здійснює управління ним на підставі договору. Чинне законодавство України не містить жодної норми, яка б передбачала перехід права власності на внутрішньобудинкові мережі до управителя або обов`язок управителя брати ці мережі на свій баланс як власні основні засоби. Таким чином, ТОВ "АСС" не є ані власником, ані балансоутримувачем внутрішньобудинкових електричних мереж у розумінні пункту 2.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії. Судом першої інстанції надано лише формальну оцінку статусу ТОВ "АСС" як управителя та допущено помилкове тлумачення змісту договірних відносин. Хоча в оскаржуваному рішенні суд і посилається на договір управління, він обмежився лише констатацією факту наявності у ТОВ "АСС" статусу управителя, не дослідивши при цьому реальний обсяг повноважень та межі відповідальності, визначені сторонами у конкретному правочині. Відповідно до укладеного між ТОВ "АСС" і співвласниками будинку № 8 по вулиці Віктора Мерзленка у місті Дніпрі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком № 25-015008 від 05.12.2018, на ТОВ "АСС" не покладений обов`язок щодо забезпечення електропостачання місць загального користування, а відповідна послуга не входить до ціни послуг (структури тарифу) для співвласників будинку, що підтверджується додатком № 5 до вказаного договору. Оскільки ТОВ "АСС" не закуповує електроенергію для власних потреб, а відповідна послуга виключена з ціни договору за рішенням співвласників, товариство не підпадає під визначення "споживача" у розумінні Правил роздрібного ринку електричної енергії. Таким чином, обов`язок з оплати енергії, спожитої для освітлення місць загального користування, не може бути покладений на управителя, який не є фактичним отримувачем та замовником цієї послуги. Твердження про те, що сторони не мали права відступати від змісту типового договору, є помилковим з огляду на правову природу відносин управління. Типовий договір затверджує загальну форму та стандартні умови, однак кошторис витрат та перелік конкретних послуг (складових послуги з управління), які замовляються співвласниками, визначаються саме сторонами у конкретному договорі. Встановлення у додатку № 5 до договору вартості послуги електропостачання місць загального користування у розмірі 0,00 грн є прямим волевиявленням співвласників будинку, які, як замовники послуги, вирішили не доручати управителю закупівлю електроенергії та не фінансувати ці витрати через управителя;
- суд першої інстанції необґрунтовано відхилив доводи ТОВ "АСС" про недотримання вимог пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії щодо однозначності тексту акту про порушення, без можливості подвійного тлумачення. Акт про порушення містить очевидну двозначність та можливість подвійного тлумачення у розрізі того, хто саме був присутній під час його складання – представник ТОВ "АСС" чи "інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки". При цьому, "споживач" та "інша особа, яка допустила представників оператора" є різними особами, які не можуть ототожнюватися, і які мають різний правовий статус. Також Акт про порушення (пункт 9) містить очевидно неправдиву інформацію про те, що споживачу (ТОВ "АСС") видано заявку на відключення, хоча, як підтверджує сам ДТЕК у відзиві, представник ТОВ "АСС" був відсутній під час складання Акту. Представник ТОВ "АСС", якого ДТЕК в даному випадку вважає споживачем електричної енергії, не був присутнім під час складання Акту про порушення, а ОСОБА_1 є особою, яка не має жодного відношення до ТОВ "АСС". Той факт, що ОСОБА_1 є представником співвласників, не робить її представником управителя (ТОВ "АСС") або особою, яка має право допускати до електроустановок від імені ТОВ "АСС" чи засвідчувати порушення з боку підприємства. Таким чином, Акт про порушення не відповідає вимогам пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії та не є належним доказом наявності порушень;
- суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновку про недопустимість заяви свідка ОСОБА_1 , спираючись на помилкове тлумачення частини 2 статті 87 Господарського процесуального кодексу України. Такий підхід суду призвів до ситуації, за якої ТОВ "АСС" позбавлено будь-якої процесуальної можливості спростувати недостовірні відомості, внесені до Акта про порушення. Заява свідка є доказом процесуальних порушень під час складання Акта, а саме: відсутності у особи, що підписала Акт, статусу представника споживача, відсутності факту допуску перевіряючих на об`єкт цією особою та відсутності волевиявлення особи на підтвердження обставин, викладених в Акті. Як зазначено у Протоколі засідання комісії, комісією встановлено: споживач причетний до порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 8.4.2 глави 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії", тобто до самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. В той же час, у пункті 1 Акту про порушення, який має назву "Відомості про засоби вимірювання електричної енергії споживача на дату складення Акта про порушення", представником ДТЕК зазначено, що "Прилад обліку електричної енергії відсутній";
- пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії встановлено чіткий перелік параметрів, які обов`язково зазначаються в акті у разі виявлення порушень за пунктом 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Серед них фазування лічильника на дату оформлення акта. Зазначена вимога закону є імперативною. Відсутність у діючій точці підключення лічильника робить технічно неможливим виконання вимоги щодо перевірки його фазування. Оскільки в Акті № Дн004174 зафіксовано відсутність приладу обліку, це автоматично доводить неможливість дотримання процедури складання Акта, визначеної пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Суд першої інстанції не звернув уваги на те, що неможливість зазначити фазування лічильника (через його відсутність) свідчить про невідповідність Акта вимогам чинного законодавства, що робить його неналежним доказом. Витребувана інформація та копії документів безпосередньо спрямовані на встановлення факту законного підключення будинку до мережі у період до 05.12.2018 та факту невиконання АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" імперативного обов`язку щодо відключення електроустановок після припинення правовідносин з попереднім споживачем. Ці докази спростовують наявність у діях ТОВ "АСС" об`єктивної сторони порушення, передбаченого підпунктом 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Самостійно отримати вказані докази ТОВ "АСС" не має можливості, оскільки відповідна договірна та технічна документація зберігається виключно в оператора системи розподілу - АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі". Враховуючи викладене, ТОВ "АСС" заявляє до апеляційного господарського суду клопотання про витребування доказів у АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі".

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2026 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді - Фещенко Ю.В. (доповідач), суддів - Золотарьової Я.С., Мартинюка С.В.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 18.05.2026 відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою; розгляд справи призначено у судовому засіданні на 03.06.2026.

Від позивача за первісним позовом (АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі") до Центрального апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх. № суду 6842/26 від 25.05.2026), в якому він просить суд відмовити в задоволенні клопотання про витребування доказів та відмовити в задоволенні апеляційної скарги ТОВ "АСС", а рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2026 у справі № 904/174/26 - залишити без змін.
Відзив на апеляційну скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2026 у справі № 904/174/26 обґрунтований наступними обставинами: 
- підпункт 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії встановлює відповідальність за самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки з порушенням схеми обліку, але не ставить кваліфікацію порушення в залежність від способу реалізації такого підключення чи необхідності доведення виконання конкретних фізичних маніпуляцій конкретною особою. Натомість визначальною ознакою є факт несанкціонованого приєднання та споживання електричної енергії без належних правових підстав, а не спосіб, у який технічно був забезпечений доступ до напруги. У разі виявлення на об`єкті споживача самовільного підключення, тобто такого, що здійснене з порушенням установленого порядку, без належного договору, дозволу або з обходом обліку, ОСР вправі скласти акт про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та здійснити донарахування обсягів та вартості недооблікованої електричної енергії незалежно від того, чи здійснювалися фактично споживачем активні дії з підключення до електричних мереж. Така позиція повністю відповідає усталеній судовій практиці. Для прикладу наведено справу № 904/5556/24. Підключення освітлення загального користування через встановлені прилади обліку, про наявність яких позивач знав, відсутність змін у схемі підключення та відсутність доказів втручання відповідача у схеми обліку, не спростовує факту використання електроенергії за відсутності договору, що як зазначено вище є самовільним підключенням з порушенням схеми обліку. Постанова Центрального апеляційного господарського суду від 20.02.2026 по справі № 904/5556/24 набрала законної сили, а ОСББ "Юдам" було відмовлено у відкритті касаційного провадження через відсутність підстав для відхилення від усталеного підходу до вирішення такої категорії справ;
- протягом 2023-2025 років Господарським судом Дніпропетровської області та Центральним апеляційним господарським судом було розглянуто ряд тотожних справ, а саме: №904/5209/23, № 904/5206/23, № 904/5203/23, № 904/5772/24, № 904/1678/25 та №904/3752/25, в яких суди дійшли однозначного висновку про правомірність дій АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" зі складання відносно ТОВ "Управбуд Західний", як управителя відповідних будинків, актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та здійснення відповідних донарахувань обсягів необлікованої електричної енергії, при виявленні фактів самовільних підключень без наявності договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії та без улаштованого відповідно до норм чинного законодавства вузла обліку, не ставлячи у залежність правомірність відповідних актів про порушення від фактичного здійснення або не здійснення з боку управителя активних дій з підключення;
- в апеляційній скарзі позивач зазначає, що підключення місць загального користування у житловому будинку за адресою м. Дніпро, вул. В.Мерзленка, 8 було здійснено начебто ще до того, як позивач став управителем даного будинку. Однак, дані твердження позивача не спростовують факту самовільності підключення місць загального користування за адресою м.Дніпро, вул. В. Мерзленка, 8 станом на момент складання Акту про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 (надалі також Акт про порушення). Усвідомлене користування електричною енергією за відсутності договору / погодженої схеми / вузла обліку, навіть без повторних комутаційних дій, є формою реалізації самовільного підключення. Належне утримання багатоквартирного будинку якраз і включає в забезпечення належного утримання внутрішньобудинкових мереж, забезпечення освітлення місць загального користування та прибудинкової території, обслуговування ліфтів, інженерних систем, поточні та планові ремонти, а також забезпечення функціонування спільного обладнання. Навіть, якщо припустити, що позивач не здійснював активних дій із підключення місць загального користування спірного будинку, після припинення договору з розподілу з попереднім управителем, це все одно не звільняє позивача від виконання зобов`язань, покладених на нього нормами Закону України "Про житлово-комунальні послуги", Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме щодо: забезпечення належного утримання та технічного забезпечення внутрішньобудинкових мереж, усунення порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії, наявних в житловому будинку, переданому йому в управління, придбання електричної енергії для освітлення місць загального користування на законних підставах шляхом укладення договорів на розподіл та постачання електричної енергії до місць загального користування та належного улаштування вузла обліку у вказаному будинку. Позивач за зустрічним позовом, з моменту набуття статусу управителя будинку за адресою м.Дніпро, вул. В. Мерзленка, 8, а саме з 31.05.2019, грубо проігнорував виконання вищезазначених зобов`язань, покладених на нього нормами чинного законодавства, та фактично допустив наявність на його об`єкті порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії у вигляді самовільного підключення.

Крім того, додатковим рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі № 904/174/26: 
- заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про прийняття додаткового рішення - задоволено частково;
- стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" 6 000 грн 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу.
Додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі № 904/174/26 обґрунтовано наступним:
- 23.04.2026 Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" подало до суду заяву, в якій просить суд ухвалити додаткове рішення про стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 13 000 грн 00 коп.;
- в обґрунтування понесення витрат на оплату послуг адвоката позивачем подано: договір про надання правничої допомоги № 624-днем-рп від 01.01.2026, укладений між позивачем та Адвокатським об`єднанням "Перший Радник", звіт про надання правничої допомоги № 17/904/174/26-днем від 22.04.2026 на суму 13 000 грн 00 коп., свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю ДП №3127 від 05.08.2016;
- з урахуванням матеріалів справи, господарський суд вважає розмір витрат на оплату послуг адвоката в сумі 13 000 грн 00 коп. неспівмірним із ціною спору, складністю справи та виконаними адвокатом роботами;
- суд вважає за необхідне здійснити розподіл витрат позивача на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000 грн 00 коп., що буде обґрунтованим та відповідатиме складності справи та часу, витраченому адвокатом на виконання відповідних робіт;
- відповідно до положень пункту 1 частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати на професійну правничу допомогу покладаються на відповідача за первісним позовом у розмірі 6 000 грн 00 коп.

Не погодившись з вказаним додатковим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" звернулось до Центрального апеляційного господарського суду за допомогою системи "Електронний суд" з апеляційною скаргою (вх. № суду 50482 від 27.05.2026), в якій просить:
- додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі № 904/174/26 змінити;
- зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають стягненню з ТОВ "Аварійна сервісна служба" за результатами розгляду справи у суді першої інстанції, до 5 000 грн 00 коп.
Апеляційна скарга ТОВ "Аварійна сервісна служба" на додаткове рішення обґрунтована наступним: 
- зменшуючи суму до 6 000 грн 00 коп., суд першої інстанції застосував формальний підхід та ухвалив невмотивоване рішення. Суд першої інстанції жодним чином не обґрунтував, чому саме сума 6 000 грн 00 коп. є обґрунтованою та відповідає складності справи, та не надав правової оцінки послугам, які наведені у звіті АО "Перший Радник" №17/904/174/26-днем від 22.04.2026 за договором про надання правничої допомоги № 624-днем-рп від 01.01.2026;
- ціна позову у даній справі становить 31 362 грн 71 коп. (де основний борг - 30 651 грн 62 коп., 3% річних - 249 грн 41 коп., інфляційні втрати - 461 грн 68 коп.). Заявлена сума витрат на правничу допомогу складає 6 000 грн 00 коп., що становить понад 15 % від загальної суми позовних вимог;
- стягнення витрат на правничу допомогу у такому розмірі перетворює відшкодування судових витрат з механізму компенсації на засіб безпідставного збагачення та покладає на відповідача надмірний фінансовий тягар.

Відповідно до Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 27.05.2026 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді - Фещенко Ю.В. (доповідач), суддів - Золотарьової Я.С., Мартинюка С.В. 
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 01.06.2026, зокрема, відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, розгляд справи призначено у судовому засіданні 24.06.2026; об`єднані до спільного розгляду апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2026 та на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі № 904/174/26.

У зв`язку з перебуванням судді Мартинюка С.В. - члена колегії суддів, визначеного Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2026, відповідно до наказу Центрального апеляційного господарського суду № 118-в від 28.05.2026, у щорічній відпустці у період з 02.06.2026 до 17.06.2026 включно, суд вважав за доцільне призначити судове засідання на іншу дату.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 01.06.2026 судове засідання було призначено на 24.06.2026.

Від позивача за первісним позовом (АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі") до Центрального апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу на додаткове рішення (вх. № суду 7702/26 від 10.06.2026), в якому він просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги ТОВ "АСС", а додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі № 904/174/26 - залишити без змін.
Відзив на апеляційну скарги на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі № 904/174/26 обґрунтований наступними обставинами: 
- законодавець сформулював підхід, за яким співмірність витрат на правову допомогу визначається не одним показником - ціною позову, а сукупністю фактичних і правових параметрів справи. Ціна позову може враховуватись судом, однак її значення є похідним і оціночним, оскільки: вона не відображає обсягу роботи адвоката; не характеризує складність правових питань; не свідчить про кількість і специфіку доказів; не враховує публічний інтерес справи. Таким чином сама по собі ціна позову не здатна об`єктивно відобразити реальний рівень необхідних витрат на правничу допомогу;
- по справі № 904/174/26 адвокатом АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" було підготовлено ряд процесуальних документів, а саме: позовну заяву, відзив на зустрічну позовну заяву, заперечення на відповідь на відзив, що було відображено у звіті №17/904/174/26-ДнЕМ від 22.04.2026. Означене було враховано судом першої інстанції при вирішенні питання про розподіл витрат на правову допомогу. Окрім того, адвокат АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" здійснював безпосередню участь у судових засіданнях по справі № 904/174/26 з метою забезпечення ефективного захисту прав та інтересів АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі", а саме: 02.03.2026, 18.03.2026, 22.04.2026, що також було враховано судом першої інстанції при розподілі витрат на правову допомогу. В свою чергу, Верховний Суд неодноразово зазначав, що участь у судовому засіданні являє собою не формальну присутність на ньому, а підготовку адвоката до цього засідання, його очікування та безпосередню участь у судовому засіданні (постанови Верховного Суду від 25.05.2021 у справі № 910/7586/19, від 20.07.2021 у справі № 922/2604/20, від 01.12.2021 у справі №641/7612/16-ц, від 18.05.2022 у справі № 910/4268/21);
- сама справа № 904/174/26, незважаючи на невелику ціну позову, має важливе значення для АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі", адже впливає на велику кількість аналогічних правовідносин та формує підхід до кваліфікації такого порушення ПРРЕЕ, як самовільне підключення з порушенням схеми обліку, та застосування відповідних норм ПРРЕЕ;
- таким чином, твердження скаржника на невідповідність витрат ціні позову є безпідставним, оскільки ціна позову не визначає розмір витрат на правничу допомогу, а є лише одним із критеріїв оцінки їх співмірності, який застосовується судом у сукупності з іншими обставинами. При цьому, застосування лише критерію ціни позову, при розподілі витрат на правову допомогу, у відриві від інших обставин призводить до неправильного та формалізованого підходу;
- сам скаржник, подаючи зустрічну позовну заяву по даній справі в орієнтовному розрахунку витрат на правничу допомогу зазначив суму у розмірі 30 800 грн 00 коп.

У судове засідання 24.06.2026 з`явилися представники скаржника (відповідача за первісним позовом) та позивача за первісним позовом. 
В даному випадку підстави для відкладення розгляду справи чи оголошення перерви у судовому засіданні 24.06.2026, визначені Господарським процесуальним кодексом України, відсутні.
Представник скаржника (відповідача за первісним позовом) у судовому засіданні 24.06.2026 просив апеляційний господарський суд скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2026 у справі № 904/174/26 повністю та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні первісного позову Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" про стягнення 30 651 грн 62 коп. основного боргу за необліковану електричну енергію, 249 грн 41 коп. 3% річних, 461 грн 68 коп. інфляційних втрат відмовити; зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про скасування рішення комісії Дніпровського розрахункового центру АТ "ДТЕК Дніпровські електричні мережі" з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, оформленого Протоколом від 21.08.2025 № 8-44, прийнятого на підставі Акту про порушення від № Дн 004174 від 29.05.2025 - задовольнити повністю. Також представник скаржника (відповідача за первісним позовом) у судовому засіданні 24.06.2026 просив апеляційний господарський суд додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі № 904/174/26 змінити та зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають стягненню з ТОВ "Аварійна сервісна служба" за результатами розгляду справи у суді першої інстанції, до 5 000 грн 00 коп. 
У судовому засіданні 24.06.2026 представник позивача за первісним позовом просив апеляційний господарський суд залишити апеляційні скарги без задоволення, а рішення та додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області у даній справі без змін, посилаючись на обставини, викладені у відзивах на апеляційні скарги. 
Під час розгляду апеляційної скарги судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.
Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що апеляційним господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції під час апеляційного провадження.
У судовому засіданні 24.06.2026, відповідно до статей 240, 283 Господарського процесуального кодексу України, проголошено вступну та резолютивну частини постанови.
Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, перевіривши дотримання судом першої інстанції норм процесуального права, а також правильність застосування норм матеріального права, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.
Відповідно до листа Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради № 3/12-2864 від 09.06.2025 будинок № 8 по вул. Віктора Мерзленка з 31.05.2019 було передано в управління Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна Сервісна Служба".
Також в матеріалах справи міститься договір про надання послуги з управління багатоквартирним будинком № 25-015008 від 05.12.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Аварійна Сервісна Служба" (управитель) та співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: вул. В. Мерзленка, буд. 8 (співвласник), відповідно до пункту 1.1. якого управитель зобов`язується надавати співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинком, що розташований за адресою: вул. В. Мерзленка, буд. 8, а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послугу з управління згідно з вимогами законодавства та умовами цього договору.
Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулювання відносин, пов`язаних з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище визначає Закон України "Про ринок електричної енергії".
Частиною 1 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. 
Згідно з частиною 6 статті 56 Закону України "Про ринок електричної енергії", постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.
Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії.
Відповідно до підпунктів 11, 12 пункту 5.1.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії оператор системи має право: контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.
Згідно з пунктами 8.2.4., 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.
У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
Так, 29.05.2025 представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" було здійснено перевірку ТОВ "Аварійна Сервісна Служба" щодо дотримання вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії у житловому будинку, розташованому за адресою: м. Дніпро, вул.В. Мерзленка, 8.
В ході перевірки у будинку 8 по вул. В. Мерзленка у м. Дніпро було виявлено порушення пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки, без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, до електричної мережі, що не є власністю АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано алюмінієвим дротом АППВ 2Х2,5 кв. мм Т1, Т2, Т3 від ВА 25 А в ОПШ 1,2,3 під`їздів житлового будинку. З приводу виявленого порушення представниками позивача був складений акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025.
Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 був складений за участю особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, а саме - Курдакової З.В.
02.06.2025 на адресу відповідача за первісним позовом був направлений лист від 02.06.2025 № 25316/1001 із запрошенням на засідання комісії по розгляду Акту про порушення на 17.07.2025 о 13:00 за адресою вул. Князя Ярослава Мудрого, 40, каб. 58. В якості доказу направлення на адресу відповідача за первісним позовом вказаного листа позивач надав до суду копії списку згрупованих відправлень та фіскального чеку; відповідно до трекінгу Укрпошти вказаний лист було вручено одержувачу 09.06.2025. 
17.07.2025 відбулося засідання комісії по розгляду Акту про порушення, на якому було вирішено перенести розгляд Акту про порушення на 21.08.2025 на підставі отриманого листа відповідача від 14.07.2025, про що складено Протокол засідання комісії № 7-17 від 17.07.2025.
21.07.2025 на адресу відповідача за первісним позовом було направлено лист №32753/1001 від 21.07.2025, яким повідомлено, що засідання комісії по розгляду Акту про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 перенесено на 21.08.2025 о 14:00. В якості доказу направлення на адресу відповідача за первісним позовом вказаного листа позивач надав до суду копії списку згрупованих відправлень та фіскального чеку; відповідно до трекінгу Укрпошти вказаний лист було вручено одержувачу 25.07.2025.
Відповідно до пункту 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Відповідно до протоколу № 8-44 від 21.08.2025 на засідання комісії представник ТОВ "Аварійна Сервісна Служба" не з`явився.
21.08.2025 комісією енергопостачальника за результатами розгляду Акта про порушення Дн 004174 від 29.05.2025 було прийнято рішення, оформлене Протоколом № 8-44 засідання комісії щодо розгляду акта про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії. Нарахування було здійснено відповідно до пункту 8.4.12 по формулі 8 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Період нарахування з 29.05.2024 по 29.05.2025, за недораховану електричну енергію оплаті підлягає 30 651 грн 62 коп.
На оплату недоврахованої електроенергії по Акту № Дн 004174 від 29.05.2025 на суму 30 651 грн 62 коп. позивачем виставлено рахунок № 250180537833 від 21.08.2025.
Листом № 38961/1001 від 01.09.2025 на адресу відповідача за первісним позовом було направлено копію Протоколу № 8-44 від 21.08.2025, розрахунку по Акту про порушення та рахунок від 21.08.2025.
В якості доказу направлення на адресу відповідача вказаного листа позивач надав до суду копії списку згрупованих відправлень та фіскального чеку. Відповідно до трекінгу Укрпошти (№ 0601187583326) копія Протоколу № 8-44 від 21.08.2025, розрахунку по Акту про порушення та рахунок від 21.08.2025 були отримані відповідачем 08.09.2025.
Відповідно до пункту 8.2.7. Правил роздрібного ринку електричної енергії кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.
Таким чином, відповідно до пункту 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії відповідач за первісним позовом повинен був оплатити рахунок № 250180537833 від 21.08.2025 по Акту про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 у строк до 08.10.2025 включно (08.09.2025 + 30 календарних днів).
Однак, як зазначає позивач, відповідач виставлений позивачем рахунок по Акту про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 не оплатив.
З приводу доводів апеляційної скарги слід зазначити таке.
Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до пункту 1.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.
Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Згідно з пунктом 1.2.15. Правил, на роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до цих Правил договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених цими Правилами.
В пункті 1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії наведено визначення термінів:
- необлікована електрична енергія обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно;
За умовами пункту 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.
Відповідно до вимог пункту 5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії оператор системи розподілу має право, зокрема, проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.
За визначенням п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: 1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); 4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; 5) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 6) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; 10) узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; 20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; 22) утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів.
Пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Згідно з пунктом 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Відповідно до пункту 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.
Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.
У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.
Згідно з пунктом 8.4.1. Правил Правил роздрібного ринку електричної енергії оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.
У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.
Згідно з підпунктом 2 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення струмоприймачів без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу постачання електричної енергії до електромережі, що не є власністю Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", з порушенням схеми обліку. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті і 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Відтак, апеляційний господарський суд погоджується з висновоком суду першої інстанції, що порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії встановлено постачальником електроенергії з дотриманням вимог пунктів 8.4.2, 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Таким чином, позивачем доведено, що відповідач безобліково користувався електричною енергією від технологічних електричних мереж АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі".
Щодо доводів скаржника про те, що управитель будинку не є споживачем в розумінні вимог чинного законодавства слід зазначити таке. 
Відповідно до пункту 7 статті 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.
Аналогічне визначення управителя багатоквартирного будинку наведено і в Законі України "Про житлово-комунальні послуги".
Порядок надання послуги з управління багатоквартирним будинком визначається Правилами надання послуги з управління багатоквартирним будинком, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.09.2018 № 712 (надалі - Правила).
Відповідно до пункту 1 Правил встановлено, що ці Правила визначають порядок надання послуги з управління багатоквартирним будинком (далі - послуга з управління), що здійснюється управителем на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком (далі - договір управління), укладеного відповідно до Законів України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" та "Про житлово-комунальні послуги".
За пунктом 4 Правил управитель не пізніше ніж протягом 20 днів з моменту набрання чинності договором управління здійснює огляд технічного стану багатоквартирного будинку та його прибудинкової території, про що складає відповідний акт. Уповноважена особа співвласників, а у випадку підписання договору уповноваженою особою органу місцевого самоврядування - представники відповідного органу місцевого самоврядування можуть брати участь в такому огляді. Копія відповідного акта передається уповноваженій особі співвласників.
Відповідно до пунктів 5, 8 Правил протягом строку, визначеного договором управління, уповноважена особа співвласників чи попередній управитель передають управителю наявну технічну документацію на будинок згідно з переліком, визначеним Мінрозвитку, а також технічну документацію на прибудинкову земельну ділянку. У разі покладення співвласниками обов`язку щодо виготовлення (відновлення) відсутньої документації на управителя такі витрати відшкодовуються співвласниками в порядку та на умовах, що погоджуються управителем та співвласниками.
Основним обов`язком управителя багатоквартирного житлового будинку є забезпечення належного утримання та ремонту спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.
Належне утримання багатоквартирного будинку якраз і включає в себе прибирання, забезпечення освітлення місць загального користування та прибудинкової території, обслуговування ліфтів, інженерних систем, поточні та планові ремонти, а також забезпечення функціонування спільного обладнання.
За пунктами 1, 2, 6 частини 4 статті 8 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний: забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг; від імені співвласників багатоквартирного будинку вживати заходів для забезпечення захисту спільного майна багатоквартирного будинку від протиправних посягань та стягнення з осіб, винних у знищенні, пошкодженні або викраденні спільного майна, відшкодування завданих збитків; укласти з виконавцем послуги з постачання електричної енергії договір про постачання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку, забезпечувати виконання цього договору та контроль якості цих послуг.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" послуга з управління багатоквартирним будинком включає купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку.
Згідно з пунктом 9 Правил послуга з управління включає купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку, поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку.
Відповідно до пункту 6 частини 4 статті 8 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" управитель багатоквартирного будинку зобов`язаній укласти з виконавцем послуги з постачання електричної енергії договір про постачання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку, забезпечувати виконання умов цього договору та контроль якості цих послуг.
Згідно з пунктом 13 Правил, управитель укладає з виконавцем послуги з постачання електричної енергії договір про постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку, а також інші договори, необхідні для надання послуги.
За частиною 1 статті 18 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" управління багатоквартирним будинком управителем здійснюється на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, що укладається згідно з типовим договором.
Згідно з пунктом 3 Типового договору послуга з управління включає купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку.
За пунктом 8 Типового договору управитель зобов`язаний укласти з виконавцем послуги з постачання електричної енергії договір про постачання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку, забезпечувати виконання умов цього договору та контроль якості цих послуг.
Обов`язковий перелік робіт (послуг), витрати на які включаються до складу витрат на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території (затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 27.07.2018 № 190), включає: технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем - водопостачання, водовідведення, теплопостачання, гарячого водопостачання, зливової каналізації, електропостачання, газопостачання; технічне обслуговування ліфтів; поточний ремонт внутрішньобудинкових систем - водопостачання, водовідведення, теплопостачання, гарячого водопостачання, зливової каналізації, електропостачання, газопостачання; придбання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку.
Таким чином, саме Товариство з обмеженою відповідальністю "Аварійна Сервісна Служба", як управитель будинку № 8 по вул. Віктора Мерзленка у м. Дніпро з 31.05.2019, є відповідальним за технічний стан, обслуговування, ремонт внутрішньобудинкових електричних мереж даного будинку та є відповідальним за правомірне придбання електричної енергії для освітлення місць загального користування та правомірне користування електроенергією в місцях загального користування. 
При цьому, саме на Товариство з обмеженою відповідальністю "Аварійна Сервісна Служба", як управителя відповідного будинку, нормами чинного законодавства покладений обов`язок з укладання договорів про надання послуги з постачання та розподілу електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку, а також інших договорів, необхідних для надання відповідної послуги, та обов`язок із забезпечення виконання умов цих договорів.
Слід зазначити, що споживання електричної енергії у будинку № 8 по вул. Віктора Мерзленка у м. Дніпро у місцях загального користування, на момент складання Акту про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025, здійснювалося несанкціоновано, за відсутності укладених відповідачем договорів на розподіл та постачання електричної енергії, без погодженого з позивачем підключення електроустановок та електропроводки до електричної мережі, без наявності проєктних рішень та договорів на відповідне підключення, за відсутності улаштованого відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії вузла обліку.
З огляду на зазначене, а також враховуючи норми Правил роздрібного ринку електричної енергії, позивач, при виявленні порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії у будинку № 8 по вул. Віктора Мерзленка у м. Дніпро, вправі був скласти Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 саме відносно відповідача за первісним позовом, як управителя відповідного будинку, та здійснити відповідні донарахування.
Більше того, доказів укладання договорів про надання послуги з розподілу та постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку по вул. В. Мерзленка, буд. 8, Товариством з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" до суду не надано.
Щодо доводів апеляційної скарги про те, що спірний Акт про порушення складений без участі представника ТОВ "АСС" апеляційний господарський суд зазначає таке.
Відповідно до абзацу 1 пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (абзац 13 пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії).
З аналізу пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії вбачається, що акт про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії може бути складений або в присутності безпосередньо самого споживача, або його представника, або в присутності іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.
Спірний Акт про порушення був складений за участю особи, яка допустила представників ДТЕК на об`єкт для проведення перевірки, - Курдакової З.В. По всьому тексту Акта про порушення зазначено, що Курдакова З.В. є допускаючою особою, а не представником ТОВ "АСС".
Вказане відповідає вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії щодо складання та підписання акту про порушення. При цьому в спірному Акті про порушення зазначені паспортні дані допускаючої особи, що також повністю відповідає вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії та унеможливлює виникнення будь-яких сумнівів щодо цієї особи.
Таким чином, Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 був складений уповноваженими представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" за участю особи, що допустила представників відповідача на об`єкт для проведення перевірки у відповідності до вимог пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Щодо заперечень скаржника стосовно виду допущеного порушення (неукладення договору, самовільне підключення) слід зазначити таке. 
Надаючи оцінку відповідності виявленого порушення викладеній у диспозиції підпункту 7 пункту 8.4.2 глави 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, апеляційний господарський суд враховує ту обставину, що відповідно до пункту 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії самовільне підключення з порушенням схеми обліку – несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проєктними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи.
Апеляційний господарський суд зазначає, що у будинку № 8 по вул. Віктора Мерзленка у м. Дніпро електроенергія для освітлення місць загального користування використовувалась без укладення договору, зазначене порушення підпадає під визначення, наведене у підпункті 7 пункту 8.4.2 глави 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Наведене в Акті формулювання дає можливість ідентифікувати вчинене відповідачем порушення та не створює можливості подвійного тлумачення в контексті його кваліфікації, а порядок фіксування узгоджується з вимогами законодавства, відповідає фактичним обставинам справи, є повним та достатнім.
Підключення освітлення загального користування через встановлені прилади обліку, про наявність яких позивач знав, відсутність змін у схемі підключення та відсутність доказів втручання відповідача у схеми обліку, не спростовує факту використання електроенергії за відсутності договору, що як зазначено вище є самовільним підключенням з порушенням схеми обліку.
Отже, доводи скаржника в цій частині розцінюються апеляційним господарським судом критично. 
Відповідно до абзацу 3 пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.
В Акті № Дн 004174 від 29.05.2025 зазначено, що виявлено самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки, без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, до електричної мережі, що не є власністю АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано алюмінієвим дротом АППВ 2Х2,5 кв. мм Т1, Т2, Т3 від ВА 25 А в ОПШ 1,2,3 під`їздів житлового будинку. Зміст описаного в Акті № Дн 004174 від 29.05.2025 порушення повністю відповідає порушенню Правил роздрібного ринку електричної енергії, що передбачене підпунктом 7 пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Скаржник зазначає, що продовження розподілу електричної енергії за адресою місто Дніпро, вулиця В. Мерзленка будинок 8 є виключно наслідком невиконання ДТЕК імперативних вимог Кодексу систем розподілу щодо фізичного відключення попереднього споживача після припинення договору з ним. У зв`язку із чим позивач за зустрічним позовом вважає, що в діях ТОВ "Аварійна Сервісна Служба" відсутній склад порушення, передбаченого підпунктом 7 пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, оскільки ТОВ "Аварійна Сервісна Служба" не вчинялося жодних активних дій (операцій комутації), спрямованих на самовільне підключення електроустановок до мережі. Наявність напруги на об`єкті, на думку скаржника, є виключно наслідком протиправної бездіяльності самого оператора системи розподілу, який в порушення імперативних вимог Кодексу систем розподілу не здійснив фізичного від`єднання електроустановок попереднього споживача після припинення договірних відносин з ним. Враховуючи, що ДТЕК не надано жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували факт втручання саме ТОВ "Аварійна Сервісна Служба" в роботу електромережі, Акт про порушення, на думку скаржника, ґрунтується на припущеннях, а тому нарахування вартості необлікованої електричної енергії на його підставі є незаконним та безпідставним.
Відповідач за зустрічним позовом надав до суду Акт про порушення № 013518 від 07.07.2020, складений уповноваженими представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" за участю представника споживача щодо дотримання вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії у житловому будинку, розташованому за адресою: м.Дніпро, вул. В. Мерзленка, 8. Так, в ході перевірки у будинку 8 по вул. В.Мерзленка у м.Дніпро було виявлено порушення підпункту 7 пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення струмоприймачів без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, до електричної мережі, що не є власністю АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" з порушенням схеми обліку. 
Того ж дня, 07.07.2020, уповноваженими представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" було складено Акт про усунення порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до якого, для усунення порушень, зафіксованих в Акті про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 013518 від 07.07.2020, було виконано наступні заходи: відключено освітлення сходових клітин.
З викладеного вбачається, що представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" за адресою м. Дніпро, вул. В. Мерзленка, 8, у 2020 році вже складався Акт про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії у зв`язку із виявленням самовільного підключення (Акт про порушення № 013518 від 07.07.2020). При цьому означене самовільне підключення було усунено представниками відповідача в день його виявлення (07.07.2020), а саме відключено освітлення сходових клітин, про що було складено Акт про усунення порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. 
Суд першої інстанції вірно зазначив, що з моменту набуття ТОВ "Аварійна Сервісна Служба" статусу управителя будинку за адресою м. Дніпро, вул. вул. В.Мерзленка, 8, в силу норм чинного законодавства, ТОВ "Аварійна Сервісна Служба" є відповідальним за правомірне придбання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку та є відповідальним за правомірне споживання електричної енергії в місцях загального користування. Однак ТОВ "Аварійна Сервісна Служба" у період з моменту набуття статусу управителя будинку не забезпечив правомірне освітлення місць загального користування у спірному будинку та фактично проігнорував зобов`язання, покладені на нього нормами законодавства про надання послуг з управління багатоквартирним будинком.
В даному випадку, не здійснення фізичного від`єднання електроустановок попереднього споживача після припинення договірних відносин з ним, жодним чином не спростовує факту несанкціонованого, самовільного підключення ТОВ "Аварійна Сервісна Служба" до електричної мережі місць загального користування за відсутності укладених договорів на розподіл та постачання електричної енергії, без погодженого з ДТЕК підключення електроустановок та електропроводки до електричної мережі, без наявності проектних рішень та договорів на відповідне підключення, а також не змінює кваліфікацію виявленого порушення.
Серед іншого позивач за зустрічним позовом зазначає, що у протоколі засідання комісії зазначено: "комісією встановлено: споживач причетний до порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 8.4.2 глави 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії", тобто до самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. В той же час у пункті 1 Акту про порушення, який має назву "Відомості про засоби вимірювання електричної енергії споживача на дату складення акта про порушення", представником ДТЕК зазначено, що "Прилад обліку електричної енергії відсутній". Таким чином, як зазначає позивач за зустрічним позовом, оскільки самим оператором системи розподілу в Акті про порушення зафіксовано відсутність приладу обліку, то і порушення "схеми обліку" в даному випадку є технічно та юридично неможливим, адже неможливо порушити схему обліку, якщо облік як такий є відсутнім. Зазначене, на думку скаржника, свідчить про неправильну кваліфікацію порушення з боку комісії ДТЕК та, як наслідок, про неправомірність застосування формули нарахування вартості необлікованої електричної енергії, передбаченої саме для випадків порушення схеми обліку, що є самостійною та достатньою підставою для скасування оскаржуваного рішення комісії.
Відповідно до підпункту 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.
З аналізу підпункту 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії вбачається, що відповідальність за ним у споживача настає у разі самовільного, непогодженого з ОСР підключення електроустановок до електричної мережі без законних на те підстав, тобто без укладення відповідних договорів та/або без належного обліку, за схемою, що не передбачена проектними рішеннями або договором, що призводить до протиправного споживання електроенергії.
Споживання електричної енергії у будинку АДРЕСА_1 у місцях загального користування на момент складання спірного Акту про порушення здійснювалося несанкціоновано, за відсутності укладених договорів на розподіл та постачання електричної енергії, без погодженого з відповідачем підключення електроустановок та електропроводки до електричної мережі, без наявності проектних рішень та договорів на відповідне підключення, за відсутності улаштованого, повіреного, введеного в експлуатацію відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії вузла обліку.
Виявлене за адресою м. Дніпро, вул. В. Мерзленка, 8 несанкціоноване підключення до електричної мережі в даному випадку становить склад правопорушення, передбаченого підпунктом 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, як самовільне підключення з порушенням схеми обліку.
В свою чергу відсутність в даному випадку приладу обліку не спростовує факту несанкціонованого підключення позивача за зустрічним позовом до електричної мережі місць загального користування за схемою, що не відповідає проєктним рішенням чи договору, за відсутності укладених позивачем договорів на розподіл та постачання електричної енергії, без погодженого з відповідачем підключення електроустановок та електропроводки до електричної мережі, без наявності проєктних рішень та договорів на відповідне підключення.
Враховуючи викладене, твердження позивача за зустрічним позовом про те, що відсутність приладу обліку, унеможливлює кваліфікацію даного підключення за підпунктом 7 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, є необґрунтованими та безпідставними.
Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що Акт про порушення № Дн 004174 від 29.05.2025 та Протокол № 8-44 від 21.08.2025 складені відповідно до вимог чинного законодавства України та з дотриманням вимог нормативно-правових актів, зокрема Правил роздрібного ринку електричної енергії. Будь-яких належних та достовірних доказів, які б свідчили про відсутність вини Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" у виявленому порушенні Правил роздрібного ринку електричної енергії до суду не надано.
Також, колегія суддів критично ставиться до тверджень скаржника про те, що рішення прийнято судом без дотримання вимог чинного законодавства України, при неврахуванні обставин, які мають значення для справи та з порушенням норм матеріального права, оскільки у даному випадку, на пекреконання апеляційного господарського суду, приймаючи оскаржуване рішення, місцевим господарським судом були оцінені усі обставини справи та докази у сукупності, зміст оскаржуваного рішення містить підстави та нормативне обґрунтування, з яких виходив суд, дійшовши висновків про задоволення первісного позову та відмову у задоволенні зустрічного позову.
Доводи про неправомірну відмову судом першої інстанції у задоволенні клопотання про витребування доказів, з огляду на відмову та відповідне мотивування такої відмови апеляційним господарським судом в цій постанові, не знайшли підтвердження під час апеляційного перегляду справи, при цьому слід зазначити, що сама лише незгода скаржника з наданою судом оцінкою відповідного доказу не вказує на те, що така оцінка не була проведена або проведена з порушенням певного стандарту доказування.
Інші доводи скаржника не впливають на юридичну оцінку обставин справи, здійснену господарським судом у відповідності до норм чинного законодавства та не спростовують висновків суду першої інстанції.
З урахуванням встановлених обставин, вбачається, що у відповідача за первісним позовом виникло зобов`язання по відшкодуванню позивачу вартості недоврахованої електроенергії за період з 29.05.2024 по 29.05.2025 на загальну суму 30 651 грн 62 коп.
Відповідачем за первісним позовом не подано доказів оплати виставленого рахунку №250180537833 від 21.08.2025 на суму 30 651 грн 62 коп. 
З огляду на викладене, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню первісні позовні вимоги про стягнення з відповідача вартості недоврахованої електричної енергії в розмірі 30 651 грн 62 коп.; відповідно, правові підстави для задоволення зустрічного позову відсутні. 
Відповідно до частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Так, позивач нарахував та просить стягнути з відповідача 3% річних за період з 09.10.2025 по 15.01.2026 у розмірі 249 грн 41 коп. та інфляційні втрати за період з жовтня 2025 року по грудень 2025 року у сумі 461 грн 68 коп.
При цьому колегія суддів зазначає, що надані позивачем розрахунки відповідають передбаченому законодавством порядку та способу нарахування, є обґрунтованими та арифметично вірними.
Отже, з огляду на встановлений факт прострочення ТОВ "АСС" виконання основного грошового зобов`язання, колегія апеляційного господарського суду вважає обґрунтованими вимоги позивача про стягнення з відповідача 3% річних за період з 09.10.2025 по 15.01.2026 у розмірі 249 грн 41 коп. та інфляційних втрат за період з жовтня 2025 року по грудень 2025 року у сумі 461 грн 68 коп.
З урахуванням вищевикладеного, місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення первісних позовних вимог повністю та відмову у задоволенні зустрічних позовних вимог. 
Колегія суддів вважає, що скаржнику було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин.
Щодо апеляційної скарги на додаткове рішення слід зазначити таке.
За змістом пункту 1 частини 2 статті 126, частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.
Витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх вартість уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (постанови Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.10.2019 у справі № 922/445/19 та від 22.11.2019 у справі № 910/906/18).
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина четверта статті 126 Господарського процесуального кодексу України).
У разі недотримання вимог частини 4 статті 126 Господарського процесуального кодексу України щодо співмірності господарському суду надано право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, за клопотанням іншої сторони.
У розумінні положень частини 5 статті 126 Господарського процесуального кодексу України зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі, на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи.
Верховний Суд зазначає, що загальне правило розподілу судових витрат визначене в частині 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України. Разом із тим у частині 5 наведеної норми цього Кодексу визначено критерії, керуючись якими суд (за клопотанням сторони або з власної ініціативи) може відступити від вказаного загального правила при вирішенні питання про розподіл витрат на правову допомогу та не розподіляти такі витрати повністю або частково на сторону, не на користь якої ухвалено рішення, а натомість покласти їх на сторону, на користь якої ухвалено рішення.
Згідно з частинами 4, 5 статті 129 Господарського процесуального кодексу України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.
При цьому на предмет відповідності зазначеним критеріям суд має оцінювати поведінку/дії/бездіяльність обох сторін при вирішенні питання про розподіл судових витрат.
Випадки, за яких суд може відступити від загального правила розподілу судових витрат, унормованого частиною 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, визначені також положеннями частин 6, 7, 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України.
Отже, зважаючи на наведені положення законодавства, у разі недотримання вимог частини 4 статті 126 Господарського процесуального кодексу України, суду надано право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони.
При цьому обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, що підлягають розподілу між сторонами (частини 5, 6 статті 126 Господарського процесуального кодексу України).
Водночас під час вирішення питання про розподіл судових витрат господарський суд за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частинами 5 - 7, 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.
У такому випадку суд, керуючись частинами 5 - 7, 9 статті 129 зазначеного Кодексу, відмовляє стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні понесених нею на правову допомогу повністю або частково, та відповідно не покладає такі витрати повністю або частково на сторону, не на користь якої ухвалено рішення. При цьому в судовому рішенні суд повинен конкретно вказати, які саме витрати на правову допомогу не підлягають відшкодуванню повністю або частково, навести мотивацію такого рішення та правові підстави для його ухвалення. Зокрема, вирішуючи питання розподілу судових витрат, господарський суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, не повинен бути непропорційним до предмета спору. У зв`язку з наведеним суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.
Такі висновки викладені, зокрема, в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2019 у справі № 922/445/19, постанові Великої Палати Верховного суду від 16.11.2022 у справі № 922/1964/21.
Колегія суддів зауважує, що під час вирішення питання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу суд: 
1) має право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, керуючись критеріями, які визначені у частині 4 статті 126 Господарського процесуального кодексу України (а саме: співмірність розміру витрат на оплату послуг адвоката зі складністю справи, часом, обсягом наданих адвокатом послуг, ціною позову та (або) значенням справи для сторони), але лише за клопотанням іншої сторони; 
2) з власної ініціативи або за наявності заперечення сторони може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні понесених нею на правову допомогу повністю або частково, керуючись критеріями, що визначені частинами 5 - 7, 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України (а саме: пов`язаність витрат з розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність розміру витрат до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінка сторони під час розгляду справи щодо затягування розгляду справ; дії сторін щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом; істотне перевищення чи заявлення неспівмірно нижчої суми судових витрат, порівняно з попереднім (орієнтовним) розрахунком; зловживання процесуальними правами).
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.
Такий висновок міститься в додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц та в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18.
Колегією суддів також враховано, що за пунктом 4 частини 1 статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правничої допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правничої допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правничої допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правничої допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 вказаного вище Закону).
Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися в ці правовідносини.
У постанові від 20.11.2020 у справі № 910/13071/19 Верховний Суд вказав про те, що втручання суду у договірні відносини між адвокатом та його клієнтом у частині визначення розміру гонорару або зменшення розміру стягнення такого гонорару з відповідної сторони на підставі положень частини 4 статті 126 Господарського процесуального кодексу України можливе лише за умови обґрунтованості та наявності доказів на підтвердження невідповідності таких витрат фактично наданим послугам. В іншому випадку, таке втручання суперечитиме принципу свободи договору, закріпленому в положеннях статті 627 Цивільного кодексу України, принципу pacta sunt servanda та принципу захисту права працівника або іншої особи на оплату та своєчасність оплати за виконану працю, закріпленому у статті 43 Конституції України.
Критерії реальності та розумності застосовує і Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, у рішеннях від 12.10.2006 у справі "Двойних проти України" (пункт 80), від 10.12.2009 у справі "Гімайдуліна і інших проти України" (пункти 34-36), від 23.01.2014 у справі "East/West Alliance Limited" проти України”, від 26.02.2015 у справі "Баришевський проти України" (пункт 95) зазначається, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими (необхідними), а їхній розмір - обґрунтованим.
Тобто нормами процесуального законодавства передбачено такі основні критерії визначення та розподілу судових витрат як їх дійсність, обґрунтованість, розумність і співмірність відповідно до ціни позову, з урахуванням складності та значення справи для сторін (пункти 33 - 34, 37 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2021 у справі № 910/12876/19).
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" від 28.11.2002 зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір (аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у додаткових постановах від 20.05.2019 у справі № 916/2102/17, від 25.06.2019 у справі № 909/371/18, у постановах від 05.06.2019 у справі № 922/928/18, від 30.07.2019 у справі № 911/739/15 та від 01.08.2019 у справі № 915/237/18).
До того ж у постановах Верховного Суду від 07.11.2019 у справі № 905/1795/18 та від 08.04.2020 у справі № 922/2685/19 сформовано правовий висновок про те, що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, приписами статей 123 - 130 Господарського процесуального кодексу України, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.
Верховний Суд у постанові від 30.03.2021 у справі № 906/432/19 наголосив, що для включення всієї суми гонорару у відшкодування за рахунок іншої сторони має бути встановлено, що за цих обставин справи такі витрати відповідача були необхідними, а розмір є розумний та виправданий. Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.
Отже, вирішуючи заяву сторони судового процесу про компенсацію понесених нею витрат на професійну правничу допомогу суду належить дослідити та оцінити додані заявником до заяви документи на предмет належності, допустимості та достовірності відображеної у них інформації. Зокрема, чи відповідають зазначені у документах дані щодо характеру та обсягу правничої допомоги, наданої адвокатом, документам, наявним у судовій справі, чи не вчиняв адвокат під час розгляду справи дій, які призвели до затягування розгляду справи, зокрема, але не виключно, чи не подавав явно необґрунтованих заяв і клопотань, чи не включено у документи інформацію щодо витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, які не підтверджені належними доказами та навпаки, якими доказами підтверджується заявлена до відшкодування сума, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги.
Такі докази, відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
При цьому згідно зі статтею 74 Господарського процесуального кодексу України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Подані на підтвердження таких витрат докази мають окремо та у сукупності відповідати вимогам статей 75 - 79 Господарського процесуального кодексу України.
У той же час суд враховує висновки Європейського суду з прав людини викладені у рішенні від 28.11.2002 у справі "Лавентс проти Латвії", згідно з якими відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені не тільки з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.
Оцінюючи суму судових витрат позивача на професійну правничу допомогу під час розгляду даної справи за критеріями розумності, необхідності, неминучості та співвідношення ціни послуг до ринкових цін, колегія суддів зазначає наступне.
Аналіз статті 30 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" свідчить про те, що гонорар може встановлюватися у формі фіксованого розміру або погодинної оплати.
Фіксований розмір гонорару у цьому контексті означає, що у разі настання визначених таким договором умов платежу - конкретний склад дій адвоката, що були вчинені на виконання цього договору й призвели до настання цих умов, не має жодного значення для визначення розміру адвокатського гонорару в конкретному випадку.
Таким чином, визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити зі встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами статті 30 "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", враховуючи при цьому положення законодавства щодо критеріїв визначення розміру витрат на правничу допомогу.
Не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність (подібний висновок викладений у пункті 5.44 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі №904/4507/18).
Домовленості про сплату гонорару за надання правничої допомоги є такими, що склалися між адвокатом та клієнтом, у межах правовідносин між якими і може розглядатися питання щодо обов`язковості такого зобов`язання. 
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
Нормами процесуального законодавства передбачені такі основні критерії визначення та розподілу судових витрат, як їх дійсність, обґрунтованість, розумність і співмірність відповідно до ціни позову, з урахуванням складності та значення справи для сторін (пункти 33- 34; 37 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2021 у справі №910/12876/19).
Отже, оцінюючи обсяг наданої адвокатом під час розгляду справи правничої допомоги та її вартість, з урахуванням законодавчих критеріїв визначення витрат на професійну правничу допомогу при їх розподілі, а також зважаючи на критерії реальності, співмірності та розумності судових витрат, що застосовується Європейським судом з прав людини, апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що, враховуючи положення статей 86, 123, 126, 129 Господарського процесуального кодексу України, обґрунтованими та такими, що доведені документально, є витрати на надання правничої допомоги у розмірі 6 000 грн 00 коп.
При цьому, доводи скаржника щодо відсутності мотивування судом першої інстанції саме такого розміру витрат спростовуються змістом оскаржуваного додаткового рішення.
Колегією суддів також враховано, що сам скаржник, подаючи зустрічну позовну заяву по даній справі, в орієнтовному розрахунку витрат на правничу допомогу зазначив суму у розмірі 30 800 грн 00 коп., що спростовує доводи скаржника про неспівмірність розміру задоволених судом витрат на правничу допомогу у даній справі. 
Крім того, оскільки апеляційним господарським судом підтверджена правомірність рішення суду першої інстанції щодо розгляду спору по суті, а скаржник просив здійснити перегляд додаткового рішення, в тому числі з підстав неправомірності задоволених первісних позовних вимог, колегія суддів зазначає, що під час розгляду апеляційної скарги апеляційним господарським судом не встановлено наявність підстав для зміни чи скасування додаткового рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі №904/174/26.
З огляду на викладене, доводи скаржника, наведені в апеляційних скаргах, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду справи та спростовуються вищевикладеним.
За результатом апеляційного перегляду справи колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також вірно застосовано норми матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваних у даній справі судових рішень відсутні.
Відповідно до частини 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на все вищевикладене, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає апеляційні скарги такими, що не підлягають задоволенню, а оскаржувані рішення суду такими, що підлягають залишенню без змін. 
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.
З підстав наведеного та керуючись статтями 129, 269, 270, 275 - 284, 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2026 у справі №904/174/26 та на додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі № 904/174/26 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2026 у справі №904/174/26 - залишити без змін.

3. Додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2026 у справі № 904/174/26 - залишити без змін.

4. Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги на рішення покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Аварійна сервісна служба".

5. Матеріали справи № 904/174/26 повернути до Господарського суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повна постанова складена та підписана 29.06.2026.

Головуючий суддя Ю.В. Фещенко

Суддя Я.С. Золотарьова 

Суддя С.В. Мартинюк